ERDÉLYI BARLANGOK. 
39 
északi oldalában két jelentéktelen odúval kelle beérnem, bár abban is csodás 
vizeséseket helyeztek vezetőim kilátásba. 
VI. Hormendefalva (Ormingya) barlangja. 
21. Kis-Bányától Barlangfalva felé lialadólag a Dealu Ormindi nevű szikla¬ 
falban egy elérhetetlen barlang látható. Belsejét nem kereshettem fel. A nép 
Ördögbarlangnak nevezi. 
22. Zsigmond király Világos várát tartozékaival együtt Brankovics György¬ 
nek ajándékozva, Kőrösbányával együtt Hormendefalvát is megnevezi. Az aradi 
káptalan 1444-ben Hunyadi Jánosnak adja át e birtokokat s a beiktatási oklevél 
Kis-Bányájából azóta Boicza, Hormendefalvából Ormingya (Ormindia) alakult át 
s az ősi nevek annyira feledésbe mentek, hogy hatóságilag is az utóbbiakat hasz¬ 
náljuk. A helység derekán épen a templom mellett balra, kikapva a lankás hegytető 
mögött egész váratlanul egy barlangra bukkanunk: Gaunosza Ormindi. A barlang 
íves nyílása alatt egy kis patak hatol be s utóbb alig járhatóvá keskenyül. A patak 
95 méter távolságban eltűnik s a föld alatt teszi meg hátralévő pályáját. A barlang 
vége felé emelkedni kezd s egy szűk réssel a felszínre hatol. Esőzéskor itt is víz 
hatol bele s e két ellentétes rombolás idézte elő. Közép részén sok cseppkövesedést 
tartalmaz. 
Erdély jeles lyricusáról s a dévai reáliskola kitűnő tanáráról, «Jakab 
Ödönről" neveztem el. 
VII. Boholt. 23. Déva közelében az ismeretes vasas fürdőnél egy kis bar- 
langosodás jöhet említésbe. Közelében a Csutahegy őstelep. 
24. Bánpataknál egy vízesés két partján egy nagyobb és 3 kisebb odú. 
VIII. Nagy- és Kis-Bápolt. 25. Az ikerhegységtől alig egy órányira egy kis 
barlang mélyed a Plesia szikla alá. Hossza 9'8 méter. 
26. A Plesiától északra a Codru tetőig 3 hatalmas dolina. 
27. Gaura-barlanguluj nevű dolina a Codrutól északra. 
28. Medve odú (Gaura ursului). Innét egy kis üregesedés a Plesiához szol¬ 
gáló fővölgyben. 
29. Legjelentékenyebb a Barlangpatak (Valea Pestere) mellékvölgyében lát¬ 
ható Goszruda, melyet «Szathmáry György» képviselő úr és disciplinám buzgó támo¬ 
gatója nevével különböztettem meg. Összesen 49 méter hosszú nyilt barlang. 
Előtornácza északdéli irányt követ s 20 m széles. Folytatása nyugatra irányul 
40 méternyire s két résen vezet a szabadba. 
IX. Csigmo. 30. Nagy-Rápoltról a Maros jobb partján, Bábolna után Algyógy- 
nak utazva, balra marad el Csigmo és Algyógy érintkezési határán találjuk a római 
Germizora (Ptolemaeus — Sepuí^ipYa) katonai állomást. Csigmo felett az annyiszor 
ismétlődő Magurák egyike egy pinczetorok formán bemélyedő barlanggal fogad. 
A nép templomnak (besericuca) nevezi. Belső fülkéi az ősember ittlétének nyomait 
mutatják. Kijövet négy dolinát látunk nyugat-keleti irányban. 
X. Algyógy. 31. A Feredő-Gyógyra vivő úttól jobbra a szőlőkben egy 
mésztufa-magaslatot láthatunk több odúval. A kőalja egyikét gróf Kuun Kocsárd 
még 1876-ban kriptává alakíttatá s akkor szépen diszített, magasra hajló füleket 
viselő edényrészleteket és konyhamaradványokat ástak ki. Erről első Ízben Torma 
Zsófia szerzett tudomást. 
m 
