FALLEK KÁROLY : 
44 
megyében Dognácska és Moravicza, továbbá Oravicza és Szászka között, hol 
mészkő és csillámpala vagy gneisz közti határokon, contacttelepek vagy zömök 
fordulnak elő. A pyrithez hasonló vegyi magatarlású a vele dimorph markasit. 
II. Vasérczek eruptiv kőzetekben. 
Térjünk által a vasérczeknek azon előjövetelére, melyek eruptiv kőzetek tár¬ 
saságában fordulnak elő, s bizonyára magasabb hőfoknál képződtek. 
A vas ilyenkor vagy mint eredeti alkatrész vagy pedig mint másodrendű 
termék lép fel. 
Az eruptív kőzeteknek eredeti alkatrészei gyanánt tekinthetők: a vassilicat, 
mágnes vaskő, a vasoxydkovandok és a termés vas. Ezek közül a vassilicat a sili- 
catok képződésénél lép fel, míg ellenben a többi alkatrészek mint kivált anyagok 
szerepelnek. E kiválásoknak egyik vagy másik neme főkóp az elemek keverési ará¬ 
nyától függ; így, ha az izzó tömegben elegendő oxygen volt jelen, oxydsilicatok 
és oxydok keletkeztek, kevesebb oxygen mellett azonban csak a könnyű fémek és 
a silicium oxvdálódott,, a vas pedig fémes állapotban visszamaradt. Ezen arány 
földi magmában vajmi ritkán marad, ellenben a meteorok izzó tömegében igen 
gyakran fordulhatott elő. Innen van az, hogy a meteorokban, silicatok mellett 
sok mennyiségű termésvasat találunk; a földi bazaltokban ellenben csak kivéte¬ 
lesen és csak igen ritkán. 
Ha oxygen mellett feles kén volt jelen a magmában, vaskovand képződhetett; 
ha pedig a kén és oxygen mennyiségre nézve egymás közt vetélkedtek, akkor sul- 
fidok társaságában oxydok is keletkezhettek. 
A mágnes vaskő leginkább a pátvaskőből származtatható le, ha felteszszük, 
hogy az utóbbi hosszasan magas hőmérséknek — tűzeredetű kőzetek közelében - 
volt kitéve, úgy mint azt gyakran a vaskohászati pörkölő kemenczékben tapasz¬ 
talhatjuk, midőn magnetit minőségre változott. Pörkölő pestek hasadékaiban, hol 
a vaskő nyugodtan feküdve szintén hosszas hevítésnek volt kitéve, már több helyt 
találtak nemcsak alaktalan magnetittá változott pátvaskövet vagy barnavaskövet, 
hanem szépen kifejlett magnetit-kristályokat is. 
A veres vaskő szintúgy barna vaskövekből ered, ha ezekre tűzeredetű izzó 
kőzetek hosszasabb érintkezés folytán akképen hatottak, hogy egyrészt a barna¬ 
vaskő víztartalma kiüzetett, másrészt annak vasoxyd-moleculái másnemű csopor¬ 
tosulásra kényszerítettek. A képződés körülményei s a hatások foka és tartama sze¬ 
rint, a veres vaskőnemeknek is igen különböző fajai származtak ; milyenek a vas- 
fényle, vascsillám, ikrás vereskő, rostos veres vaskő, közönséges veres vaskő stb., 
melyek szín, fény s tömöttség által különböznek egymástól. 
Különösen érdekes a vasoxyd és mágnes-vaskő fellépésének egymásközti 
aránya ; ezeknek képződése nem annyira az oxygen mennyiségétől, mint inkább 
az uralkodó hőmérséktől függ, miként ezt a következő kísérletek bizonyítják: 
a) A vas s annak legtöbb vegyülete levegőn izzítva, oxyddá változik át. 
b) Ha a vas vízgőzáramban erősen lievíttetik, keletkezik belőle mágnes vaskő. 
c) A vaspát, barna vaskő és okker magasabb hőnél pörkölve, mágneses tulaj¬ 
donságot vesznek fel. 
( 44 ) 
