A VAS GEOLÓGIÁJA. 
45. 
d) A vaspát és vasliydrat eruptív kőzetek szomszédságában, az érintkezés 
helyén, részben vagy egészben, mágnes-vaskővé vagy veres-vaskővé változnak át. 
Ezen észleletekből kiviláglik, hogy magasabb hőfoknál s felesleges mennyi¬ 
ségéi oxygen mellett, vasoxyd vagy mágnes vaskő származik ; az utóbbit akkor kap¬ 
juk, ha a vasoxydot erősen izzítjuk, ilyenkor a vasoxydon súlyveszteség is észlel¬ 
hető. A vasoxyd tehát ki nem állja az igen magas hőfokot, a mágnes vaskő pedig 
még a fehér izzásban is tűzálló. Ezeket előrebocsátván, könnyen megmagyarázhat¬ 
juk annak az okát is, hogy miért találni az eruptív kőzetekben majdnem mindig 
magnésvas követ s csak vajmi ritkán vascsillámot. 
III. A vasérczek előjövetele telérekben és contact telepekben. 
A szénképződést megelőzött korszakban vagy oly időszakban, melyben víz¬ 
áradások folytán összehordott nagytömegű növénytorlaszok tavakban, öblök vagy 
folyók torkolataiban elkorhadtak, a rothadás alatt nagymennyiségben fejlődött 
szénsav, a közvetlen érintkezésben lévő vizet túltelítette ezen szénsavban dús 
víz, ha azután folyása közben sziklanyilásokba s repedésekbe hatolva, húzamosabb 
ideig oly kőzetekkel érintkezett, melyek vasat tartalmaztak, ezekből az érintkezés 
tartama, a tartalom vagy oldhatóság s sok esetben kétségkívül a fennforgott nyomás¬ 
hoz képest, bizonyos mennyiségű bicarbonatot, azaz savanyú szénsavas vasoxydult 
vitt el magával, melyet később, a nyomásnak megszűntével, vagy a fölös szénsav¬ 
nak elillantával, újra szabadon bocsátott. így juthatott a vízeredetű vaspát az. 
üledékes és neptuni kőzetek repedéseibe, utólag kitöltvén azokat, miáltal pátvas- 
telérek és telepek keletkeztek. Nagyon természetes, hogy a szénsavas vizek oldó' 
képességüket más útba esett ásványokra is kiterjesztették, melyeket a későbbi kivá¬ 
lasztásnál szintén szabadon bocsátottak. Ennél fogva a telepek kitöltési anyagába 
pátvason kívül mészpát, folypát, súlypát és quarz is juthattak, mely alkatrészek a 
pátvaskőnek technikai értékét nagyban apasztják. A quarz, vízben oldott kovasavas 
alkalisókból csapódhatott le és pedig vagy a fémcarbonatok hatása folytán lassan 
és kristályos alakban, vagy kocsonyaneműen. Azt pedig, hogy a vaspátok kisebb 
nagyobb mértékben chalkocitet, pyritet, arsenopyritet, vagy galenitet tartalmaz¬ 
nak, olykép magyarázhatjuk, hogy a kénsavas fémoldatok növényanyagok által 
reducálva, fémsulfidokká változnak. 
Az érczképződés nagy mértékben függ a tűzeredetű izzó kőzeteknek 
hosszasabb érintkező hatásától is, vagyis a coniact képződmények jönnek létre ; 
így nevezvén azon chemiai elváltozást, melyet két külön természetű kőzet érint¬ 
kező határán végbe menni tapasztalunk. 
Legjobban észlelhetni ezen hatást a vascsillámon, melynek föllengítés útján 
történt keletkezését már Delabbre bebizonyítá. Ismeretes ugyanis, hogy némely 
nehezen olvasztható anyagok nagyobb hőfoknál közvetlenül sublimálnak (Zn, Ag, 
Au stb.); más esetekben a sublimálás csakis bizonyos anyagok jelenlétében állhat 
be, a mikor azok a vtgyületek elpárolgását mintegy előmozdítják. Mitscherlich 
kisérletképen a fazekasok kemenczéjében vastartalmú agyagra kősót dobván, hae- 
matitkristályokat nyert; szerinte a vasoxyd csakis clilor és vízgőz jelenlétében sub- 
limálhat. Ilyenkor vaschlorid képződik, mely illanása közben a vízgőz által bomlást 
szenved. így kapott tehát kerülő úton vascsillámot. Daubreé hasonlólag hevített 
(45) 
