46 
FALLEK KÁROLY : 
porczelláncsövön keresztül ónckloridot és vízgőzt vezetett, ekkor cserebomlás 
következtében kassiterit képződött, ha pedig titanckloridot vett, akkor brookit 
(TiO s ) jött létre. Daubbeé, Dewill, Cakón, Hautfeuille s mások ugyanily 
módon, t. i. a fémchloridok, fluoridok és a vízgőznek kölcsönös bontó hatása követ¬ 
keztében képesek voltak magasabb hőfoknál különböző oxydokat előállítani s 
az ásványok képződését ilyképen megmagyarázni. Ezen tapasztalatok alapján bát¬ 
ran állíthatjuk, hogy az érczanyag a telérekben képződés tekintetben vulkanikus 
föllengítéssel függ össze. A vaschlorid és vízgőz exhalatiója a föld szilárd kérgében 
szintén az előbb ismert mód szerint megy végbe, minek következtében az útba 
eső hasadékok vascsillámmal töltetnek ki. Sekély tengerben ugyanazon vegyfolyam 
képződhetik azon különbséggel, hogy a hasadékokból elillanó gázok a víz által 
részben sűríttetnek, részben pedig elnyeletnek. Azon ásványok pedig, melyek a 
hasadékbau nem váltak volna ki, utóbb a víz által oldatnak fel. Azon esetben, a 
midőn az eruptiv tömegeket, tufák s más egyéb üledékes kőzetrétegek borítják, 
utóbbiak mint sűrítők szerepelnek s az elgőzölgő anyagok felett vagyis a gőzt kibo¬ 
csátó lávatömegeken hűsítő kalap gyanánt fekszenek s az érczképződés számtalan 
hasadékban, erecskékben s hézagokban végbe fog menni. 
Eddigelé csupán a chlorvas exhalátióját kisérték szemmel, ismeretes azon¬ 
ban, hogy az exhalatiók alkalmával a szénsav is nagy szerepet játszik az érczképző- 
déseknél, különösen nagyobb nyomás alatt. Nagyobb nyomásnál a víz által elnyelt 
szénsav többet old fel a carbonatokból, mint más különben s így lehetséges azután, 
hogy a vascarbonat mint exsudát kiválik s az üledékes kőzetek fedőjében lévő 
hasadékait és hézagait kitölti. Ily módon keletkezhetett számtalan vastelep a 
tömegek lassú kihűlése alkalmával eruptiv kőzetek szomszédságában. Érdekesek 
továbbá a következő esetek is. Az eruptiv kőzetekre, mint ismeretes, idővel folyton 
ifjabb és újabb tufa és üledékes rétegek rátelepülhetnek, melyek együttesen .a hő 
kisugárzása ellen védő takarót képeznek s a hőmérsék ennek következtében alúlról- 
fölfelé sokkal jobban terjed s nagyon természetes, hogy a keletkező rátelepülésnél 
a hő annál inkább fölfelé hatolhat. Növekedő rátelepülések mellett beállhat azon 
eset, hogy az alsóbb rétegek hőmérséké, mely eredetileg csekély vala, most növe¬ 
kedni fog s ha ezen fokozódó hő vaspáttömegekre talál, úgy azok alacsonyabb hő 
mellett oxyddá, magasabb hőnél ellenben mágnesvassá változnak át. 
Az elillanó gőzök, illetve a föld mélyében keringő forrásoldatok kristályos 
településeket okozhatnak, a mint azt az e terén keresztül vitt kísérletek igazolják, 
(Senarmont, Ebeimen, Durocher); ennek következtében egész vaspáttömegek 
kristályos veresvassá, vascsillámmá s mágnesvaskővé változnak át. 
Hasonló módon szoríttatik ki a helyéből a chlorvas és vascarbonatok vála¬ 
dékai által a mészüledék is, mely eredetileg eruptiv kőzetek s tufák felületén rakó¬ 
dott le. Végre magától értetődik, hogy a contact telepek az .eruptív kőzeteknek 
teljes kihűlése után közönséges vizi folyamatok befolyása alatt szintén tovább 
képződhetnek, a milyen pl. a lugzás, ilyenkor ugyanazon vegyi folyamatok követ¬ 
keznek be, melyeket az első fejezetben már elősoroltam. 
Ha ezen említett tapasztalatokat mind egybevetjük, akkor nagyjában 
a következő képződési csoportokat különböztethetjük meg : 
1. A vaspátnak, gyepvasérczek eredeti lerakodásait, melyek idővel át is 
változhatnak. 
( 46 ) 
