48 
IRODALOM. 
ezen a lapon a oo-goo és =>cPcno által képezett éltől 23° alatt következik be. A ocPoc 
lapon convergens poláros fényben látjuk a tompa bissectrixet és azt, hogy az optikai 
tengelyek ezen tompa szöglete nagy. A hegyes bissectrix, tehát maga a kristály, 
valamint a megnyúlás iránya negatív jellemű. A oogoo lap, — daczára annak, 
hogy a kristálykák csak 0008 mm vatagok, — mégis a Newton színfokozat első 
rendű zöld szinét mutatja polarizált fényben, tehát a legnagyobb kettős törésnek 
értéke = 0 - 080. 
Ezen tulajdonságok kétségen kivül helyezik, hogy a mesterséges malachit 
azonos a természetben előforduló malachittal. 
IRODALOM. 
(l.)Dr. Szabó-József: Göd környéke forrásainak geológiai s hidrografiai 
viszonyai. (Értekezések a természettudományok köréből, kiadja a m. tud. 
Akadémia, XVII. köt. 1. sz., 44 old. 1 térképpel.) 
A bevezető sorokban szerző kiemeli, miként a gödi magas partból feltűnő 
sok forrás bugyog ki, melyekkel tüzetesebben foglalkozva az derül ki, hogy ezen 
látszólag állandó mennyiségű források nem pusztán felületi vizek, hanem nagyobb 
mélységből felszökő források. Hogy ezt bebizonyítsa, szerző 1-ször a gödi források 
hőfoki viszonyait; 2-szor pedig Göd és Dunakeszi vízmedenczéjének geológiai 
viszonyait tárgyalja. 
A gödi magas Dunapartnak csak azon forrásairól szól behatóbban, melyek 
12 hónapi mérés alapján közel egyenleteseknek bizonyúltak be, és így oly horno- 
thermáknak vehetők, melyek közös medenczéből folynak ki. Ezeknek hőfoki mérés¬ 
adatai az 1. táblázatban vannak összeállítva, s ezen mérésekből kitűnik, hogy e 
forráscsoport átlagos hőfoka 12° C körül van. A 2. táblázatban a Dunakeszi, Szód 
és Rátót határában keresztülvitt talajfúrások eredményei vannak kimutatva. 
A hőfoki mérések itt is olyan fúrólyukakra vagy kutakra vonatkoztak, melyek vize 
nagyobb mélységből felfakadó homothermának tekinthető ; a víz átlagos hőmér - 
séke itt szintén közel 12° C-ra rúg. 
A fóthi medencze lapályának forrásai alacsonyabb hőfokot mutatnak, mint 
a göd-dunakeszi magas partiak ugyanazon időben mérve, de ezek is megközelítik 
a homothermákat. 
Azon nagy kiterjedésű területen, melyet a szóban levő források vízkörnyé¬ 
kének lehet tartani, előfordul kétféle trachyt; a szediment-Ierakodások közül pedig 
az alsó és felső mediterrán, valamint a pontusi emelet rétegei lépnek tel, mely 
rétegsorozatot aztán a diluvium és itt-ott az alluvium üledékei borítanak. A régibb 
trachytfaj arhyolith (biotit-quarztrachvt), a fiatalabb a pyroxentrachyt, mely azon 
keresztültört. A fóth-dunakeszi medenczének keretét K-ről, É-ról és Ny-ról a 
trachyt képezi. Az alsó mediterránt agyag és homok képviseli; az Anomia costata 
Brocc.-t tartalmazó homok Vácz környékén, de különösen a csörögi hegyen igen 
jól feltárva látható. A felületi lerakodások alatt, a gödi puszta fensíkjának éjszaki 
oldalától egészen a csörögi dombig, az alapot szakadatlanúl az anomia-homok 
(4S) 
