50 
IRODALOM. 
feletti magasságban az évi hőfoki közép 7 - 2 C fokúnak mutatkozott. Budán a 
közép hőmérsék 1 • 17 m mélységben már magasabb mint a levegő hőmérséklete 
s ez a mélységgel folyvást nő. Az évi ingadozás a hőfokban a mélységgel csökken 
úgy, hogy az Budapesten 20—22 m mélységben megszűnik és így az a neutrális 
pontnak vehető, melytől kezdve lefelé a föld saját melege érvényesül. A geother- 
mális mélységi fokozatot Budapesten a városligeti ártézi kút segítségével, mely¬ 
nek mélysége 970 m és a felszökő víz hőfoka 73° C, ki lehet számítani. Ezen szá¬ 
mításból kitűnik, hogy minden 1 C fok emelkedésre 16 m mélység esik. 
Ezen kulcs azonban a göd-dunakeszi forrásoknál nem alkalmazható. Ezek¬ 
nél t. i. több mint 110 m vastag szűrőrétegen kerül a víz le azon mélységbe, mely¬ 
ből vagy 12 hőfokkal nyomatik fel a felületi-e. Itt tehát inkább az átlagos kulcs 
használható, a mi 1° C emelkedésre 35 m-t tesz fel, s így a források mélységét átlag 
100 m-re vehetjük. 
A Göd környéki források tektonikájáról szólva, hol a fóthi Somlyóhegytől 
Ny-ra a Dunáig a szelvényt közli, áttér szerző az e környék fenti forrásainál tett 
mennyiségi mérések közlésére. Ezen, három csoportba foglalt források összesen 
75,680 köbméter vizet szolgáltatnak 24 óra alatt, ehhez az alanti források víz- 
mennyiségét csak 15,000 köbméterrel hozzászámítva, 90,000 köbmétert kapunk, 
mit a káposztásmegyeri víztelep forrásvíz gyanánt állandóan szolgáltatni képes 
volna. Végül még a művecskéhez mellékelt térkép technikai magyarázata követ¬ 
kezik. B. L. 
(2.) Wein János : Emlékirat a fővárosi végleges vízmű tárgyában, mint felelet 
a fővárosi közmunkák tanácsa műszaki osztályának jelentésére. Budapest 
1888. Kézirat gyanánt. 49 old. 
Mint már a czímből kitűnik, ez vitairat, melyben szerző a közmunkák tanácsa 
műszaki osztályának nézetével szemben azt állítja, hogy a káposztás-megyer— 
dunakeszi, a Duna melletti kavicsban található és túlnyomó részben a Dunából 
beszivárgó talajvíz a használatra elegendő tisztasággal bír, hogy sokkal megfele¬ 
lőbb a mesterséges homoksztírő által tisztított Dunavíznél, hogy elegendő meny- 
nyiségben nyerhető és mesterséges homokszűrőn való kezelés által mint tiszta¬ 
ságában, úgy hőfokában is szenvedne. Hogy ezen állítását bebizonyítsa, szaktekin¬ 
télyekre, nevezetesen Piefke Károly, a berlini vízművek üzemi mérnöke tapaszta¬ 
lataira hivatkozik, és ennek «A talaj szűrőképessége» czímzett jelentését, melyhez 
4 tábla mellékelve van, magyan-a fordítva egész terjedelmében közli. B. L. 
(3.) Than Károly : A tata-tóvárosi főforrás chemiai vizsgálata. (Mathem. és 
Természettud. Értesítő, 5. köt. 1886/7. 142—152 old.) 
A fővárosi végleges vízmű tárgyában összehívott bizottság ülésében szóba 
jött a főváros ellátása a tata-tóvárosi források vizével. Szerző a hozzá intézett fel¬ 
szólításnak engedve, a tóvárosi park főforrásának vizét szabatos vegyi vizsgálat 
alá vette. Az analysis eredményei alapján határozottan állítható, hogy a tatai 
főforrás vize lényegileg mész és magnesium bicarbonát hig oldata, mely ezenfelül 
mintegy 1 20 térfogat szabad szénsavat tartalmaz. Legnagyobb értéke abban rejlik 
(50) 
