IRODALOM. 
51 
hogy organikus anyagokból és azoknak bomlási termékeiből absolute semmit sem 
tartalmaz. Legfeljebb azt az észrevételt lehetne cliemiai szempontból tenni, hogy 
a szilárd részek összege és a víz keménysége, kivált magnesium-tartalma, az esz¬ 
ményi jóságú vizekénél jelentékenyebb. 
E forrás minőségének összehasonlítása érdekében egyéb vizekével, neveze¬ 
tesen a főváros balparti vezeték vizével, ez utóbbiból szintén szabatos elemzés esz¬ 
közöltetett. Az összehasonlításból kiderül, hogy chemiai szempontból ítélve, a tatai 
főforrás vize határozottan tisztább, mint a fenálló balparti vezeték vize. A tatai 
forrás vize keményebb ugyan és több magnesium carbonatot tartalmaz, kemény- 
ségi foka azonban nem olyan, mely a forrás nagy előnyeit egyensúlyoz hatná 
összeliasonlíthatlan előnye az, hogy mély forrásból eredvén, az organikus anyagok¬ 
tól és azoknak bomlási termékeitől teljesen mentes. 
Dr. Szabó József e közlemény kapcsán a tata-tóvárosi források mésztufa 
lerakodásaira utal, felhozza, hogy Pécs «Tettye» nevű forrásánál a csővezeték 
10 év alatt végkép bedugult, és megjegyzi, hogy ez utóbbi forrásban a szilárd részek 
összege valamivel csekélyebb mint a tataiban, minélfogva a tatai forrás a vezetés¬ 
nél még nagyobb bajt okozhat. R. L. 
(4.) Wartha Vincze : A budapesti ivóvíz kérdéséhez. (Matliem. és Természet¬ 
tud. Értesítő. 5. köt. 161 —172 old.) 
Szerző a tata-tóvárosi hévvízről Than által előadottakra vonatkozólag nehány 
észrevételt tesz. Kiemeli, hogy habár a tata-tóvárosi víz kitűnő minőségű ivóvíz¬ 
nek mondható, még sem tartható jobbnak a szerves anyagok tekintetében, mint 
a káposztás-megyer-dunakeszi terület vize. A saját vizsgálataiból nyert adatok 
azt bizonyítják, hogy a tatai víz, a káposztás-megyer-dunakeszi területnek vize, 
az ó-budai puskapormalom melletti hévvíz és a vízvezeték szűrt vizében, (már- 
cziusban) a szerves anyagok tekintetében nem létezik különbség, továbbá, hogy 
nem valószinű, miszerint a tata-tóvárosi víz szerves anyagokat egyáltalában nem 
tartalmaz. A víz keménységére nézve mind a négy felsorolt vizet jónak mondja. 
Reflectál azután az ivóvíz hőmérsékére és bacterium-tartalmára. 
Than megjegyzi, mikép ő azt, hogy a tóvárosi forrásban organikus anyag 
nincsen, leginkább abból következteti, hogy e vízben az ammóniák, nitritek és a 
nitrátoknak legkisebb nyoma sincs, és hogy a víz heteken és hónapokon át nem 
romlik meg a szobában sem. R. 
(5.) Burány János : Esztergom talajvizei s a vízvezeték. (Különlenyomat az 
((Esztergom és Vidéke# czímü lapból, Esztergom, 1887. 21 lap.) 
Szerző az esztergomi kútvizek rossz minőségének okait felsorolva és fejte¬ 
getve, annak megbeszélésére tér át, hogy a jó ivóvíz előállítása Esztergomban mily 
módon volna lehetséges. E tekintetben mindenek előtt a város közelében felszálló 
meleg forrásoknak a városba való bevezetésére reflectál. A víz lehűtése azonban 
még beható kísérleteket igényelne. Másodszor a szűrt Dunavíz bevezetését veszi 
tekintetbe ; ez azonban jóval költségesebb volna, mint az előbbi mód. Mint harma¬ 
dik módot a várost környező hegyek forrásainak bevezetését hozza fel. E források 
vízbőségük azonban a légköri csapadékok mennyisége szerint változó. Végül egy 
(51) 4* 
