TÁRSULATI ÜGYEK. 
105 
közi geológiai térképének 49. lapjából az első szám Londonban bemutatta- 
tott azon kilátással, hogy a folytatásról az illető bizottsági tagok értesíttetni 
fognak, már annál fogva is, hogy a kiadóval kötött szerződés értelmében az 
aláíró országok az illeték befizetésére felszólíthatok legyenek. A lefolyt 
(1889) évben, sajnos, mi sem történt. Hogy Párisban Berlin meg nem jelent 
egy új lappal, arra el voltunk készülve, de hogy semmi értesülés sem jön az 
elvállalt nagy munka haladásáról, ez aggályos. Hogy nehézségnek kell lenni 
a térképezés foganatosításában, az a térkép-directorium egész fellépéséből 
Londonban kivehető volt; de ezen nehézségek bevallva nem, csak palástolva 
voltak. Anglia megküldötte az ország geológiai térképet oly módon kidol¬ 
gozva, a mint a nemzetközi vállalat megkívánja, megküldötték egyéb orszá¬ 
gok is, megküldöttük mi is, noha nevezetesen az eruptív kőzeteket, nem egé¬ 
szen oly kidolgozással, mint a hogy a nemzetközi geológiai szinkulcs meg¬ 
kívánja s ennek következtében a Magyarhoni Földtani Társulat elhatározta, 
hogy Magyarország geológiai térképe újból dolgoztassák át egészen azon 
beosztással és színezéssel, mely Európa geológiai térképének kidolgozására 
nézve nemzetközileg van megállapítva. Ezen térkép munkában van s annak 
elkészítése sürgős dolog s igen is kívánatos, hogy ha már 1889-ben el nem 
készült, 1890 folytán minden esetre elkészüljön, mert Közép-Európa köze¬ 
lebb készítendő, a kiadotttói keletre következő lapjaiba már bele kell jönni; 
az pedig, hogy a mi megállapításunk nélkül régibb források fogyatékos 
adatai után készüljenek ezen lapok, sem az óriási vállalat előnyére, sem a mi 
dicséretünkre nem válnék. 
Elnöki beszédnek lévén fenntartva egyszersmind megemlékezni tudo¬ 
mányunk vesztesegéről, sajnálattal kell arról említést tenni, hogy Quenstedt 
1889 deczember 21-én múlt ki Tübingában, mint az ottani egyetem seniorja. 
Életrajzi adatai a geológiai tudomány tetemes hosszaságú időszakának törté¬ 
nelmi fejlődését is élénkbe állítják. 
Fridrich August v. Quenstedt 
született 1809-ben Eisleben városban Németország azon vidékén, me¬ 
lyet bizonyos tekintetben a geológiai tudomány bölcsőjének tartanak. 
Eisleben látta öt mint gymnáziumi tanulót, lionnet 1830-ban a berlini főis¬ 
kolába ment, hogy apja, egy vagyontalan csendőr-hadnagy kívánsága szerint 
a theológiát tanulja. 0 azonban nagyobb vonzalmat érezett a természet¬ 
tudományi és bölcsészeti collegiumok iránt, különösön kedvelte Weisz jeles 
mineralogus előadásait, kinek egyik legbuzgóbb tanítványává vált. Weisz 
tanácsára a fiatal reményteljes tudóst 1837-ben meghívták az egyetemre 
Tübingába, hol szakadatlanul 52 évig működött. Würtemberg geológiai 
tanulmányozását Quenstedt életfeladatul tűzte ki, a mely feladatot az ő 
fáradhat!an és félszázadot meghaladó munkássága oly eredménynyel 
(65) 
