109 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
Dzsebel- Bu- Koméin-hegy, melyről eddig a szakirodalom nem tett említést, 
geológiai szerkezetét is tanulmányozta; dr. Poseavitz Tivadar pedig Borneo 
szigetéről szóló és nemet nyelven írt munkájával a külföldi irodalomban általá¬ 
nos elismerést aratott; értekezett továbbá dr. Fialovsky Lajos a Föld belsejé¬ 
ről is, mely előadásában az ide vonatkozó liypothezisek kritikai megvilágítása 
után Zöppernitz legújabban nyilvánított véleményéhez csatlakozik; végül 
dr. Staub Móricz bemutatván az északamerikai Arizona területről legújabb 
időben ismeretessé lett chalcedonizált fatörzsök egyik példányát, ez ötletből 
összegezve az úgynevezett megkövesült erdőkre vonatkozó ismereteinket, 
kitűnt, hogy e helyek egy földrajzilag elesen körülhatárolható területet 
foglalnak el. 
Az anyag ezen bőségét alig bírta Közlönyünk, mely meg mindig nyög 
anyagi viszonyaink korlátoltsága alatt; mindazonáltal találunk benne 
i 6 eredeti kisebb czikket, köztük hármat, melyeknek tárgya nem mutattatott 
be szaküléseinken; ugyanis dr. Schafarzik Ferencz, dr. Koch xÁntal és 
Kispatic Mihály terjedelmes jelentései az 1885. es 1886. évi magyarországi, 
erdélyi, horvát-szlavon- és dalmátországi, valamint a bosnyák és lier- 
czegovinai földrengésekről; továbbá Téglás Gábor tagtársunk érdekes 
értekezése a Bisztra-völgyben levő régi római márványbányáról, és vegre 
Hegedűs István selmeczi tagtársunk eredeti dolgozata a selmeczbányai 
István-telérről és ennek mellékerecseiről. Közlönyünk továbbá társulatunk 
és a m. kir. földtani intézet hivatalos közleményein kívül hozott még négy 
általános érdekkel biró ismertetést; irodalmi rovata pedig a lefolyt évben 
igen gazdag volt, a mennyiben 38 czikket foglal magában és ez alkalom¬ 
mal nem mulaszthatom el Franzenau Ágoston, Kalecsinszky Sándor, 
dr. Schmidt Sándor, Gezell Sándor és Zimányi Károly tagtárs uraknak 
őszinte köszönetét mondani azon buzgalomért, melylyel engem e fontos es 
érdekes rovat szerkesztésénei közreműködésük által támogattak. 
Társulatunk tagjai a lefolyt évben is országos intézetünk kiadványai¬ 
nak birtokába jutottak. Fölemlítem itt első sorban az intézet évi jelentését 
1883-ról, melyben dr. Hofmann Károly, T. Both Lajos, dr. Pethő Gyula, 
Halaváts Gyula, dr. Schafarzik Ferencz, dr. Posevitz Tivadar, Lóczy 
Lajos és dr. Szontagii Tamás beszámolnak az 1888. év folytán az általuk 
bejárt területen megfigyeltekről, mikből megtudjuk, hogy hazánk deli és 
délkeleti vidéke gondos és beható tanulmányozásban részesül. Gezell 
Sándor a jelentés szerint befejezte a körmöczi érczbányaterület bánya- 
geologiai fölvételeit; Kalecsinszky Sándor jelentése pedig csak újból bizo¬ 
nyítja az intézet chemiai laboratórium szükséges voltát és az ott véghez vitt 
munkálatok közül különös figyelmet érdemelnek a pliillipsit, újbányái 
pharmakosiderit és a bolfbányai biharit-féle ásvány elemzései. Függelék- 
képén leírja Kalecsinszky laboratóriumának berendezését és ennek nehány 
ő általa szerkesztett készülékét, melyek szaktársainál bizonynyal a kellő 
(69) 
