148 
PRIMICS GYÖRGY : 
langi medve hatalmas csontjai, már régi idők óta magukra vonták az embe¬ 
rek figyelmét és bámulatát és számos kalandos történet és rege keletkezésé¬ 
nek kiindulási pontjául szolgáltak. A régi iratokban föllelhetö és a nép száján 
mai nap is forgó,j óriásokról és sárkányokról regélő históriák szinterei legtöbb 
esetben a föld alatt tátongó sötét üregek, a barlangok. Az erdélyi hegyi lakó 
nép mai hite szerint is a barlangok, különösen az olyanok, melyek a föld 
alatt messzire nyúlnak el, a sárkányok, liderczek, boszorkányok és ördögök 
tanyái. E hiedelemben gyökerezik sok barlangnak népies neve, mint pl. 
«pestyere drákuluj» (ördög barlang), «pestyere zmeuluj» (lidércz-barlang) stb. 
A régi irók csontbarlangjainkat következetesen sárkány-barlangoknak 
nevezik. Hain .J. 1672. évben «De draconibus Carpaticis et eorum cavernis» 
értekezik (Mise. Acad. Nat. cur Dec. Anni III. p. 275—466.); a híres és 
tudós dr. Bruckmann 1720—1732-ig a különböző folyóiratokban számos 
közleményt írt a liptómegyei barlangokról, nevezetesen: «Antra draconum 
Liptovensiao (Epist. itinieria Nr. 77.) és «De antris draconum Liptovensi- 
bus» (Ann. Pliys. med. Vratisl. XXXII. pag. 629. és Breslauer Sammlung 
1732. évf.) 
Az erdélyi nummulit (Szent László pénze) tömegeken kívül alig van 
hazánkban oly természetű tárgy, mely a tudós természetbúvárok figyelmét 
és érdeklődését oly korán magára vonta volna, mint barlangjaink csont¬ 
jai. Mint a fennebbi idézetből is látható, már a XVII. és XVIII. szá¬ 
zadban akadtak tudós férfiaink, kik érdemesnek tartották barlangjaink csont¬ 
gazdagságát a tudós világgal megismertetni. Igaz ugyan, hogy közleményeik 
a csontok mibenlétére vonatkozólag, a mai ismeretektől kissé távol estek, 
a mennyiben a barlangi medve csontjait óriások vagy sárkányok csontjai¬ 
nak voltak hajlandók tartani. 
Az IJrsus spelaeus csontmaradványainak honi barlangokban való léte¬ 
zésére vonatkozólag a legelső adatok 1622. évről származnak. Balogh Pál 
a tufnai barlangokról szóló értekezésében említi, hogy az «Archív dér Urwelt» 
II. köteteben írva vagyon, hogy abban az időben találták a legelső barlangi 
medve-csontokat a liptómegyei benilorai és oknai barlangokban. Bővebb 
adatokat csak e század elejéről találunk a tudós Georges Cuvier : «Sur les 
ossements du genre de l’Ours, qui se trouvent en grande quantité dans 
certains cavernes d’Allemagne et de Hongrie# (Annales du Museum d'hist. 
nat. VII. 1806) czímű értekezésében. Nehány évtizeddel későbben ugyan¬ 
csak Cuvier emlékezik meg ismét barlangi medvéinkről «Sur les espéces des 
animaux carnassiers, dönt on trouve les ossements méles á ceux d’ours dans 
les carriérs d’Allemagne et de Hongrieo (Ann. du Museum d’hist. natúr. IX. 
1837.) kiváló becsű művében. 
Ez időtől kezdve tudományos férfiaink is nagyobb figyelemben kezdték 
részesíteni csontbarlangjainkat. Ez érdeklődés időhaladtával mind jobban és 
jobban fokozódott, annyira, hogy a legközelebb múlt időkből, a különböző 
( 166 ) 
