152 
PRIMICS GYÖRGY : 
Lóczy Lajos :... _ ... A barátliegyi barlangban talált maradványok. (Termeszeit. 
Közi. IX. 1877, p. 344.) 
Lóczy Lüdwig : ... ... Die Liszkowaer Hölile im Barátliegy etc. Mit 19 Holz- 
sclmitten. Budapest, 1878. 
Liptómegyében Rózsahegy község mellett, Baráthegy (Mnich) nevű 
hegynek déli, Liszkova felőli oldalán van a barlang. Nyílása szűk, de befelé 
tágúl; szétágazó menetei terjedelmesek: összesen vagy 146 méter hosszú¬ 
ságúak. 
A barlang aljában sok állati csontmaradvány s köztük a barlangi 
medvéé is, valamint ősember nyomai: urnák és cserepek találhatók; Mai- 
lath B. szerint ősember-csontok és mammuth-fogak is előfordulnak. 
4. Buhuj (Bagolyvár) csontbarlang. 
Hörnes R.: ... Ueber Wirbelthierreste (Ursus spelaeus u. Gapra ibex) ans dér Boliui- 
hölile bei Anina. (Yerliandl. d. k. k. geol. Reiclisanst. 1875; Nr. 17. 
p. 339 u. 141.) 
Téglás Gábor : Buhuj (Bagolyvár) nevű csontbarlang. (Természettud. Közlöny XV. 
1S83. p. 279.) 
Téglás Gábor: Buliuj (Bagolyvár) nevű csontbarlang. (Magy. tud. Akadémia. Math. 
és Terin. tud. Közlemények XIX. 1884, p. 1.) 
Téglás Gábor : Hazánk délvidéki két új barlangja. (Földtani Közlöny ÁGI. 1887. 19.) 
Buhuj csontbarlang Krassó-Szörénymegyében, Stájerlak határában, 
mélyen bent a hegységben, a Buhuj nevű patak mellett van. Nyílása egyen- 
száru háromszöghöz hasonló. 7’5 m magas és 6 m széles. Iránya délkeleti. 
A bejáró folyosó a csarnokszerű tágas föbarlangba derékszög alatt nyílik. 
A főbarlang lassankint emelkedik s a végen Csupor nevű kijáró nyílása van. 
A kanyarulattól 100 méternyire befelé a barlang talajában kopott és törede¬ 
zett Ursus spelaeus csontok fordulnak elő, melyek közt egy, a most élőnél 
nagyobb, Capra ibex koponyáját is találtak. 
E barlang szomszédságában még egy kisebb barlang is van, mely kes¬ 
keny s a végén összeszoruló folyóhoz hasonlít. 
5. Batizpolyáni barlang. 
Posepny Franz : —. Verhandlungen d. k. k. geolog. Reichsanst. 1861, p. 194. 
Hauer u. Stache: Geologie Siebenbürgens. Wien, 1863. p. 365. 
Koch Antal : ... Erdély ősemlős maradványai és az ősemberre vonatkozó leletei. (Er¬ 
délyi Múzeum évk. I. Uj f. 1874, p. 128.) 
Bielz E. Albert: Beitrag zűr Hölilenkunde Siebenbürgens. (Jalirb. d. Siebenbürg. 
Karpathenvereins. IV. 1884, p. 4.) 
Primics György : A batizpolyáni csontbarlang. (Természettud. Közlöny. XVIII. 1886. 
p. 313.) 
( 110 ) 
