A BARLANGI MEDVE HAZÁNKBAN. 
153 
A barlang Szolnok-Dobokamegyében, a Lápos-hegyvonulat délnyugoti 
oldalán, Batizpolyán falu határában, a magyarlápos-kapniki út keleti olda¬ 
lán, a batizpolyáni patak torkolatához közel, sűrű erdővel benőtt, meredek 
sziklás, oligocónhez tartozó mészkőhegy oldalában van. E barlang mérsékelten 
kitáguló és összeszorúló 38 m hosszú kanyargós folyosóhoz hasonlít. Tágas 
és meredeken bemólyedő 4—5 m hosszú bejárón túl két ágra oszlik : a jobb¬ 
oldali, könyökhöz hasonló s emelkedő ág 11 m hosszú; a baloldali, a fő¬ 
menet, elején hirtelen bemélyedő, fordított S betűhöz hasonlít; 38 m hosszú. 
A csontok barna ragacsos földben vagy az alatt a mésztufában találha¬ 
tók. Az Ursus spdaeus csontokon kívül más emlős állatok csontjai is elő¬ 
fordulnak benne. 
E barlangon kívül, ugyanabban a mészkővonulatban, még más bar¬ 
langok is előfordulnak, a melyek azonban többnyire be vannak tömődve. 
Egy ily betömődött barlangban is mészkőfejtés alkalmával, állítólag számos 
Ursus spelaeus csontmaradványára akadtak. 
6. Bedellői csontbarlang. 
Kővári lászló: ___ Erdély földe ritkaságai. Kolozsvárt, 1853, p. 121. 
Orbán Balázs: ___ A Székelyföld leírása. Budapest, V. 1871. 
Téglás Gábor : __ Egy új csontbarlang Toroczkó vidékén a bedellői határban. (Magy. 
tud. Akadémia. Matli. és Természettud. Közlemények. XVIII. 1882 
p. 57—65.) 
Bielz E. Albert : Beitrag zűr Hölilenkunde Siebenbttrgens. (Jalirb. d. Siebenbürg. 
Karpathenvereins. IV. 1884, p. 151.) 
Téglás Gábor : ___ Újabb adatok az erdélyi medencze ősemlőseiliez. (Földtani Közlöny 
XVL. 1886, p. 43.) 
A bedellői csontbarlang Torda-Aranyosmegyében, Toroczkótól észak- 
nyugotra, közel T.-Szent-Györgyhöz, Bedellő falu határában, az Aranyos 
folyó mellett vonuló mészkő-szirtek közt van. A környékbeliek előtt mint 
csepegőkő barlang régóta ismeretes. 
Bejárója keskeny, kelet felé egyenesen halad s a végén kétfelé ágazik. 
Mind a két ág egy tágas belső barlangba nyílik, mely a bejáró folyosóra 
derékszög alatt délnek irányult s tágas, de epyenetlenül széles folyosóhoz 
hasonlít; belé jobbról és balról néhány fülke nyílik. — E barlang összes 
hosszasága a fülkékkel együtt 104 m, legnagyobb szélessége 10 m, s ma¬ 
gassága 15 m. Egyenetlen alját többnyire csepegökőréteg borítja, mely alatt 
földes réteg terül s ebben több helyen Ursus spelaeus csontok fordulnak elő. 
7. Benilorai csontbarlang. 
E liptómegyei barlangra vonatkozólag közelebbi adatokra nem akad¬ 
tam. Balogh Pál tesz róla említést, hogy «Archív dér Urwelt» II. kötetében 
( 111 ) 
