A BARLANGI MEDVE HAZÁNKBAN. 
155 
Paul K. ... ... ... Ueber Höhlenbár-Reste bei Detrekő-Szt.-Miklós. (Jahrbuch 
cl. k. k. geolog. Reichsanst. XIII. 1863, p. 72.) 
Pozsony es Nyitramegyeben, a Kis-Kárpátok és Fehérhegység jura¬ 
kori meszkőhegyeiben, sőt a tertiár conglomeratokban is számos helyen 
akadhatunk kisebb-nagyobb barlangokra, melyek közt kettőben az ősemlő¬ 
sök csontmaradványai is előfordulnak; ezek: 
a) A Tmává szkálá barlang, mely Detrekő-Szt.-Miklostól félórányira 
a Mokra-Dolina nevű völgy jobb oldalán van. E barlang nyílása 5'5 m 
széles és 7 - 5 m magas. A bejárattól vagy 8 méternyire befele tágabb üregbe 
jutunk, melynek alját föld- és homokkal kevert durva fövény fedi. Ebbe 
annyi csont van beletemetve, hogy minden vágásra csontot ér az ásó, de a 
csontok igen törékenyek és ép darabokra ritkán lehet akadni. 
b) A Detrekő-szt.-miklósi barlang, a falu mellett nyűgöt felöl nyíló 
szűk völgyecskének bal oldalán egy mészkősziklacsoport közt van. Bejárata 
elejen alacsony, de befele tágul s a vége pinczeszerü üregbe nyílik. Itt vagy 
15 m magasságban még egy más szobához hasonló üreg is látszik, melybe 
csak hágcsóval lehet feljutni. Mind a két üreg egyenetlen fenekén a kődara¬ 
bokkal kevert sáros agyagban különböző apró állatok, de legbővebben az 
Ursus spelaeus csontjaira akadhatunk. 
11. Fericsei csontbarlang. 
Kovács János: ... Földtani kirándulások Bihar hegységben, a Sebes és Fekete 
Körös közti vidéken. (Magy. földt. társaság Munkálatai II. 
1863, p. 54-.) 
Schmidl A. Ad. : ... Das Biliargebirge. Wien, 1863. 
Orthmayer Tivadar : A barlangok paláontologiai és történelmi nevezetessége stb. (Ma¬ 
gyar orvosok és természetvizsgálók Munkálatai. XVI, 1873, 
p. 279.) 
A Bihari hegység delnyugoti részében, Arad és Biharmegye határához 
közel, Fericse falu utolsó házainál egy meredek hegyoldalban, mintegy 
18—20 m-nyi magasságban van a barlang nyílása. Bejárata, mely kőtör¬ 
melékkel van elgátolva, csak 1*5 m magas és vagy háromszor oly széles. 
A bejárattól nem messze, jobbról és balról hasadék látható s ezeken túl 
gödörszerű iszappal telt melyedes következik, mely gyakran vízzel van tele. 
Körülbelül 380 m-nyi mélységben a barlang kette ágazik; a baloldali menet 
vagy 200 m-nyi hosszú és alacsony csarnokban végződik; a jobboldali, — a 
főmenet hosszúsága ismeretlen — állítólag több kilométernyi hosszú es 
messze bent Erdélyben lyukad ki. A barlang meneteinek magassága változó, 
de a 113 métert sehol sem haladja túl; szelességben pedig csak nehány 
helyen több méternyire öblösödik ki. A főmeneten végig földalatti patakcsa 
csörgedez, mely nedves időben néha annyira megdagad, hogy a barlang jár- 
hatlanná válik. 
(113) 
