PRIMICS GYÖRGY: 
156 
E kiváló terjedelmű barlang alját helyenkint csepegő kövek, más helyen 
meg kőtörmelékkel kevert agyagos föld borítja. A barlang tetejéről lecsepegő 
víz alkotta kisebbszerű medenczékben sok csonttöredek, apró ép csontok és 
fogak találhatók ; a csepegőkő-rétegekben is sok nagyobb s nevezetesen csak 
az Ursus spelaeus -hoz tartozó csont fordul elő. 
12. Funáczai (fonáczai) csontbarlang. 
N edeczky Alex. :_Funacza seu antri Funacza dicti kistorico-physica relatio, ect. 
Viennse 1774, p. 1—36. 
Kovács János : ... Földtani kirándulások Biharliegységben stb. (Magy. földtani tár¬ 
saság Munkálatai II. 1863, p. 54.) 
Kubinyi Ferencz: _ A beremendi juramészképletről, kivált az abban talált csont¬ 
toriatokról stb. (Magyar orvosok és természetvizsgálók Munká¬ 
latai. VIII. 1863, p. 73.) 
Schmidl A. Ad. : ___ Das Bikargebirge. Wien, 1863. 
Frivaldszky János : Adatok a magyarhoni barlangok faunájához. (Magy. tud. Akad. 
Matli. és Természettud. Közlemények. III. 1864, p. 17). 
Orthmayer Tivadar : A barlangok paláontologiai és történelmi nevezetessége stb. 
(Magy. orvos, és természetvizs. Munkálatai XVI. 1873, p. 279.) 
A fonáczai, vagy a hogy a nép nevezi «pestyere bulzuluj* (óriások bar¬ 
langja) Bihar-hegységben, Rézbánya közelében, tőle IVa óra járásnyira van. 
Régóta ismeretes mint szép csepegőköves barlang. Hosszú, sokszor kiöblösödő 
folyosóhoz hasonlít,melynek a vége valahol a szabaddal közlekedik; e miatt 
légvonata nagy s levegője tiszta. Összes hosszúsága 250 m, legnagyobb szé¬ 
lessége 30 m, legnagyobb magassága 20 m. Hőfoka S‘7°—10° között 
ingadozik. 
A legrégibb barlang-monographia az osztrák-magyar birodalomban 
(Nedeczky munkája) e barlang leírásával foglalkozik. Nedeczky idejében e 
barlangról az a hiedelem uralkodott, hogy az a tordai hasadékkal függ össze. 
Abban az időben szép csepegőkövekkel volt díszítve s alján sok csont hevert. 
A barlangi medve csontjain kívül állítólag oroszlán-, párducz- vagy tigris-féle 
állatok csontjai is előfordulnak benne. Kovács és Frivaldszky érdekes bar¬ 
langi faunát találtak e barlangban. 
13. Gellérthegyi csontüreg. 
Kubinyi Ferencz :Jegyzéke azon ábráknak, melyek Magyarország területén előfor¬ 
duló gerinczes állatok maradványaira . . . vonatkoznak stb. (Magy. 
orvosok és természetvizs. Munkálatai. XI. 1866, p. 260.) 
Orthmayer Tivadar : A barlangok paláontologiai és történelmi nevezetessége stb. (Magy. 
orvosok és természetvizsg. Munkálatai. XVI. 1873, p. 279.) 
Kubinyi Ferencz szerint abban az időben, mikor a gellérthegyi (Buda) 
fellegvárat építették, a munkások egy 3—4 méter mély üregre bukkantak, 
( 114 ) 
