A BARLANGI MELYE HAZÁNKBAN. 
159 
16. Igriczi (pesterei) barlang. 
Haueb v. F.: 
Miller : — — 
Kovács János: 
Szatmári Ede : ... 
Frivaldszky Imre : 
Frivaldszky János : 
Kubinyi Ferencz : ... 
Themák Ede: 
Orthmayer Tivadar : 
Die geologisehe Beschaffenheit des Körösthales. (Jahrb. d. k. k. 
geolog. Reichsanst. III., 1852 ; p. 31.) 
Igritzer Höhle etc. (Verliandl. d. zoologiscli-botanisclien Vereins 
in Wien. VII. 1856, Taf. 8, Fig. 9.) 
Földtani kirándulások Biliarliegységben stb. (Magy. földt. társa¬ 
ság Munkálatai. II. 1863, p. 54—64.) 
A pesterei barlang. (Vasárnapi Újság, VIII. évf. 1861, 5. sz.) 
Jellemző adatok Magyarország faunájához. (Magyar tud. Aka¬ 
démia Évk. IX. 1864, p. 19.) 
Adatok a magyarhoni barlangok faunájához. (Magy. tud. Aka¬ 
démia, Mathemat. és Természettudományi Közlemények. III., 
1864; p. 28—35.) 
Jegyzéke azon ábráknak, melyek Magyarország területén előfor¬ 
duló állatok maradványaira vonatkoznak stb. (Magy. orvosok és 
természetvizsg. Munkálatai. XI. 1866, p. 260.) 
Az igriczi csontbarlang. (Földtani Közlöny. I. 1872, p. 146). 
A barlangok paláontologiai és történelmi nevezetessége stb. 
(Magy. orvosok és természetvizsgálék Munkálatai. XVI. 1873, 
p. 279.) 
Hochstátter F.: Ueber Beste von Ursus spelseus aus dér Igriczer Höhle etc. 
(G-ebirgsbote, Wien 1875, Nr. 13, 14. — Verhandl. d. k. k. geolog. 
Reichsanst. 1875, p. 113.) 
Hochstátter F.: Die Igriczer Höhle in Ungarn. (Gea. XII. 1875.) 
Daday Jenő :_ ... A pesterei barlangban tett kutatások eredménye. (Kolozsvári 
Orvos-Természettud. Értesítő V. 1880, p. 147.) 
Roediger Lajos : A pesterei barlang helyszínrajza. 2 ábrával. (Kolozsv. Orvos-ter- 
mészettud. Értesítő, VI. 1SS1, p. 1S3.) 
Az igriczi csontbarlang * Nagyvárad—Kolozsvár közti vasútvonalnak 
Elesd állomásával szemben, Pestere falu közvetlen közelében látható me¬ 
redek mészkőfalban 61 méternyi magasságban van. Tágas szádája majdnem 
szabályos félkör. 
A főmenet délnyúgoti irányú s körülbelől 120 m hosszú, helyenkint 
10 m magas, kiöblösödő s összeszoruló kanyargós folyosóhoz hasonlít, 
melyből több helyen, különböző irányú, rövid mellekbarlangok ágaznak ki. 
A főmenet vége szűk bemélyedő nyíláshoz vezet, melyen át létra segít¬ 
ségével lebocsátkozva a főbarlangba, a legnagyobb üregbe, vagy a mint 
Themák nevezi, csontörvénybe (?) jutunk. Ez egy köralakú nagy terem, 
melynek falai a tetőzet közepén boltívesen hajlanak össze. Átmérője mint¬ 
egy’ 25 m s magassága 27 m. Fenekét mészkőtörmelékkel kevert zsí- 
* E barlangot az irodalomban egy helyen igriczi, más helyen pesterei bar¬ 
langnak nevezik. Mind a két név a barlang közelében levő két tetsvérfalutól, Igricz- 
Pestyere veszi eredetét. Miután pestyere szó románul barlangot jelent s több, irodalmi- 
lag ismert barlangra alkalmaztaiik, az igriczi jelző helyesebb a pestereinél. 
( 117 ) 
