«180 
STAUB MÓRICZ: 
A Hastings-homokkőből (középweald) Stemmen mellett Hannoveréből 
írta le Schenk A. eme a czímben megnevezett 19 cm bosszú, 5 cm széles, 
de erősen összenyomott törzstöredéket. A levélpárnák többé-kevésbbé jól 
vannak megtartva, de a rajzban az ollóidomú edénynyalábok nyomai egy¬ 
nek kivételével, nem láthatók. Ez az egy edénynyaláb alakjára nézve jól 
egyezik P. punctata Stbg. sp.-éivel. Jobban vannak megtartva a légi gyö¬ 
kerek sebhelyei a levéljmrnák között ; de ama külső edénynyalábok, me¬ 
lyek Sternberg növénye levélpárnájának alsó szélén láthatók, hiányzanak 
Schenk példányán. Hosius és v. d. Mark véleményéhez csatlakozhatunk 
(1. c. p. 206), mely szerint Schenk növénye nemcsak tüntet föl Sternberg 
növényétől elterö sajátságokat, mert rósz állapotban maradt meg, hanem 
mérvadó az ilyen haraszttörzsek töredékeknél még az, hogy az egész törzs 
melyik részenek felelnek meg. 
Protop teris Sing éri C. Presl. 
1828. Protopteris Singeri C. Presl. ___ 
1836. Caulopteris Singeri Göpp. ... ... 
1842. Protopteris Singeri Presl ... — ... 
1850. Protopteris Singeri Sternbg_ ... 
1859. Protopteris Singeri Presl (Sternbg.) 
1865. Caulopteris Singeri Göpp_ ... ... 
1867. Protopteris Singeri Presl. ... ... 
C. v. Sternberg, FI. d. Vorw. Fasc. VII. 
VIII. p. 171. T. LXV. Fig. 7. 
H. K. Göppert, Foss. Farrnkráuter, p. 
449. T. XLI. Fig. 1. 2. 
H. K. Göppert, Ü. d. FI. d. Quadersand- 
steinf. in Sclilesien. — N. Act. A. Leop. 
Carol. etc. vol. XIX. p. 2. p. 119. T. 
Lili. fig. 1. 2. 
F. Unger, Gén. et spec. pl. p. 193. 
M. Debey et C. v. Ettingshausen, Denk- 
sclirftn. d. kais. Akad. d. Wiss. Bd. 
XVII. p. 245. 
W. Carruthers, The Geolog. Magaz. etc. 
vol. II. p. 484. 
A. .1. Corda, FI. prot. ed. II. p. 78. T. 
XLVIII. fig. 2. 
Az ezen név alatt leirt törzstöredék Giersdorf mellett Sziléziában krétá¬ 
kon; homokkőben találtatott, csak köbei alakjában ismeretes es Corda rajza 
szerint Sternberg fajától az egy spirális vonalban álló levélpárnák kisebb 
száma (10—12), a külső edenyuyalábok és a légi gyökerek hiánya által 
különbözik; de e tekintetben is csatlakozunk Carruthers (1. c.) véleményé¬ 
hez, mely P. Singeri-t azonosnak tartja P. pxtnctata-v al, melylyel a levél¬ 
párnák és az edénynyalábok alakjában megegyezik és a miben különböző¬ 
nek látszik, ez csak a megtartás állapotjának és annak tulajdonítandó, hogy 
a törzs egész hossza melyik részletének felel meg a fosszil töredék. 
Geintiz (1. c.) is azt mondja, hogy P. punctata discoi és paulsdorfi pél¬ 
dányai szinte átmenetet kepeznek a giersdorfi és a kaunitzi példanyokhoz; 
Hosius és v. d. Mark (1. c.) basonlókép oda nyilatkoznak, hogy csak újabb 
leletek dönthetik el, vájjon P. Singeri külön fajnak tekinthető-e vagy nem;. 
(138) 
