DICKSONIA PUNCTATA STBG. SP. 
181 
ez utóbbi fölvétel még az által erősbödik meg, hogy Kaunitz mellett a 
P. Singeri a P. punctata-\ al együtt fordul elő. (Y. ö. Corda 1. c.) 
Az itt fölhozott és Sternbeeg fajával egykorú, sőt minden valószínű¬ 
ség szerint azonos fajok áttekintése után ismét vissza akarunk térni a Mun¬ 
kácson talált példányra. Első tekintetre ez határozottan emlékeztet a giers- 
dorfi P. Singeri- re; hiányzanak rajta a légi gyökerek és a külső edény¬ 
nyalábok nyomai, a levélpárnák karimája sem annyira duzzadt, a mint ezt 
P. punctata egyéb példányainál tapasztaljuk; de vannak megint a mun¬ 
kácsi példányon olyan jellegek, melyek, ha elődeimet az itt szereplő fajok 
leírásában követem, P. Singeri- tói különbözővé teszik. így mindenekelőtt 
fölemlíthető, hogy az egy spirális vonalba eső levélpárnák száma (egészen 
18-ig) jóval nagyobb mint a sziléziai példánynál ; eme levélpárnák széles¬ 
sége ugyan majdnem megegyező, emitt 7—9 mm, amott 10 mm; de a 
levélpárnák hosszúsága föltűnően különböző. Ez a magyar növénynél 
14—16 mm-t, a sziléziainál csak 8—9 mm-t teszen; az edénynyaláb haránt¬ 
metszete 
hossza 6 mm, szélessége 7—8 mm a sziléziai példánynál; 
« 8—9 « <i 6'5—7 « a munkácsi « 
Mindezeket nem azért hozom föl, mintha ekként a két példány között 
mintegy specifikus különbségeket szándékoznám kierőszakolni, czelom 
inkább az, megvizsgálni azok véleményét (Carruthers, G-einitz, Hosius), 
kik P. Singeri- 1 P. punctata- tói nem tartják különbözőnek. 
Ha ez utóbbi növénynél hasonló módon mint a két előbbinél meg¬ 
állapítjuk a különböző méreteket, akkor a legszélső határok között mozgó 
értékekkel találkozunk. Ugyanis P. punctata- nál következőkep változik : 
a levélpárna hosszúsága 16 és 67 mm között, 
« « szélessége 10 « 22 « « 
az edénynyaláb hossza 5 « 15*5 « « 
« « szélessége 5 « 12 « « 
és ha mindjárt föltűnő az, hogy a már mai nap nagyobb számban talált 
törzstöredékek között épen a giersdorfi P. Singeri- nek vannak a legkisebb 
levélpárnái (h. 8—9, sz. 7—9 mm); akkor ennek ellenében fölhozhatjuk 
a paulsdorfi P. punctata- 1, melynél a levélpárna hossza 19—22 mm, de az 
edénynyaláb hossza csak 5—9 mm. 
Mindeme fölhozott dolgok tehát a mellett szólanak, hogy P. Singeri 
nem lesz egyéb mint Dicksonia punctata Stbg. sp. ; közelebbi fölvilágosítást 
fogunk maholnap ama példányokról nyerni, melyek a hozzájok tartozó leve¬ 
lekkel együtt fognak napfényre kerülni; egyelőre úgy áll a dolog, hogy sza - 
mos, fajilag is megkülönböztethető fosszil dicksonia- levelet igen, de a hozzá¬ 
jok tartozó törzseket nem ismerjük. 
( 139 ) 
