A KŐOLAJ EREDETE. 
187 
(N.-Szeben felé eső régi úton). 5. Severus Pilis Aug. Part. Mát. Yictor Aug. (is ott)-, 
Imp. Alexander Pius Aug. — Spes Publica. 7. Imp. Sev. Alexander Aug — Piru 
Trop Cos (Szentpáli udvarban) 8. Yógre e részen Imp. Sev. Alexander Aug. — 
Profectus Aug. (a helységben.) 
Mindezekből érdekesebb egy finom terra sigillatából jól kiégetett bélyegző,, 
melynek előrésze fájdalom, letörött, de így is nagyon érdekes. 
I { ái I 0 M C') P < 7 > 
Ez is Főtiszt. Bakk úr gyűjteményét díszíti. 
Y. Yégre Torda, a római Potaissa járul ide, honnan a feliratok hosszú sorát 
ismerjük s a honnan én is gyűjtöttem nehány érdekes feliratot. Minthogy azonban 
Torda feliratilag régóta ismeretes és az is tudva van : hogy a légió Y. Macedonica 
állomáshelyéül szolgált (ezért a sok bélyeg LYM), ezeket mellőzni kívánom, csupán 
azt jegyezve meg, hogy egy-egy felirat vagy jellegzetes házi készítmény sokkal 
kétségtelenebb emléke a római bányászatnak, mint akár egy üst pénz. 
A KŐOLAJ EREDETE. 
A tudósok egy része anorganikus testekből származtatja a kőolajat, úgy hogy 
az nagy mélységben és nagy hőmérséknél képződik ; igen sokan pedig azon nézet¬ 
ben vannak, hogy a kőolaj kedvező viszonyok között organikus testek maradvá¬ 
nyaiból keletkezett. 
Az anorganikus testekből származtatást kiválólag chemikusok vallják, így 
Berthelot azt gondolja, hogy a föld belsejében a szénsav és alkálifémek egymásra 
hatásából acetylürök, ezekből hydrogen jelenlétében acetylen (C 2 H 2 ), miből azután 
kőolaj és kátrányszerű termények keletkeznének. 
Mendelejeff pedig fölteszi, hogy az izzón folyó föld belseje szénnel vegyült 
fémeket, különösen vasat tartalmaz ; ha már most ezen szénnel vegyült fémekre 
a repedéseken keresztül víz hatol, akkor oxydok és szénkönenyek keletkeznek. 
Ezekhez sorakoznak hasonló értelmű theoriájukkal Byasson és Cloez. Bozet, 
Prott és Thoeé a petróleum keletkezését bazalt- és ophiteruptiókkal hozzák össze¬ 
függésbe ; t. i. hogy ezen eruptiók valószínű okozói a föld belsejében levő éghető¬ 
anyagok destillatiójának. 
Mindezen búvárok fölteszik, hogy az olaj igen nagy mélységben képződik s- 
azután mélyen benyúló hasad ékokon fölliajtatik, megfolyósodik és természetes 
tartókban összegyűl. 
Ha ezen fölfogás megállja helyét, úgy az olajképződés folyamata állandó 
volna és az olajforrások nem apadnának ki, a mi azonban a tapasztalattal nem 
egyezik. He azon körülmény is, hogy a fölszínre kerülő olaj nem bír oly hőmér- 
sékkel, mint a minővel bírnia kellene, ha nagy mélységből származnék, szól ezen 
föltevés ellen. A fenti föltevésből az is következnék, hogy minden mély repedésnek 
(145) 
