188 
A KŐOLAJ EREDETE. 
olajtartalmúnak kellene lenni, pedig a mély repedésekkel biró Alpokban olaj 
nincs. 
Továbbá a kőolaj oly területeken is fordul elő, hol vulkáni működés¬ 
nek nyoma sincs, pl. a Kárpátok déli oldalán kiterjedt eruptiók voltak, de ott 
vagy semmi vagy csak igen kevés kőolaj fordul elő ; holott az északi oldalon, hol 
eruptív kőzet nincs, gazdag olajterületek vannak. 
Mindezen tényekből következik, hogy a kőolaj anorganikus testekből nem 
keletkezhetett. 
A kőolaj földtani viszonyainak behatóbb tanulmányozása a kutatókat mind¬ 
inkább arról győzte meg, hogy a kőolaj organikus testek maradványaiból kelet¬ 
kezett. Itt ismét eltérők a nézetek. Vannak, a kik növényi maradványokból, mások 
növényi és állati maradványokból, s végre, a kik csak állati maradványokból szár¬ 
maztatják a kőolajat. Az alább felsorolandó tények folytán az utóbbi nézet a leg- 
valóbbszinű. 
A növényi anyagból, mint lejebb Engler chemiai szempontból is kifejti, 
kőolaj szén leválása nélkül nem keletkezhetett. Ha tehát a növényi maradványok¬ 
ból kőolaj és szén keletkezett, úgy nagyon csodálandó, hogy kőolaj a roppant 
nagy kőszéntelepekben vagy azok közelében egyáltalán nem, vagy csak alig emlí¬ 
tésre méltó mennyiségben található. 
Igaz, hogy Wombridgeben a XVIII. szászad elején a kőszénből naponta 
három hordónyit gyűjtöttek. Továbbá a Dawly és The Dingle kőszénbányában 
szintén erősen csepegett a kőolaj, de mind ezen esetekben a közelebbi vizsgálat¬ 
nál kitűnt, hogy a kőolaj nem magából a szénből, hanem a szénformatión belül 
létező homokkőből csepegett. Flintshireben a cannelszénből szintén kőolajszerű 
folyadék csepeg, de ez valószinűleg azon számtalan halmaradványból származik, 
mely a szénnel együtt előforduló palában jön elő. 
Pennsylvániában a kőszéntelepek mértföldekre vannak az olajterületektől. 
Észak-Amerika anthracit- és kőszéntelepeiben szintén nem találnak kőolajat, 
legalább említésre méltó mennyiségben nem, úgy hogy azon meggyőződésre jöt¬ 
tek, hogy Észak-Amerikában és Canadában a szén és kőolaj egymást majdnem 
teljesen kizárja és hogy e két test egymással semmi genetikus összefüggésben nincs. 
A tapasztalat másutt sem czáfolja meg ezen állítást. 
A mellett, hogy a kőolaj állati maradványokból keletkezett, a következő 
tények szólnak. Kőolajat primár fekhelyen állati maradványokkal találunk, de ott 
semmi vagy csak csekély mennyiségű növényi maradványok vannak. 
A gazdag bitumenes palák szintén sok állati, de vagy semmi vagy csak igen 
kevés növényi maradékot tartalmaznak. Azon kőzetek, melyek bőven tar¬ 
talmaznak növényi maradékokat, rendesen nem bituminosusak ; de azokká lesz¬ 
nek, ha állati maradványok is vannak a kőzetben. 
Állati maradványokból a kőolajéivel analóg szénkönenyek képződhetnek, 
mint ezt ENGLER-nek lejebb elősorolt kísérletei is mutatják. 
De ezeken kívül igen nagy bizonyító erővel bírnak T. Sterry Hunt é s 
0. Fraas észleletei. 
T. Sterry Hunt ugyanis mondja, hogy Packenham mellett (Canada) a tren- 
tonmészben nagy orthoceratitok vannak, melyeknek kamrái néha több uncia kő¬ 
olajjal telvék. Továbbá Kiviére á la Kosé mellett (Mortmorency County Canada) a 
( 146 ) 
