100 
KŐOLAJ EREDETE. 
A földviasz, földszurok és az aszfalt a kőolajból vagy részleges elpárolgás 
vagy a kőolaj oxydatiója folytán keletkeztek. 
A mit Höfer a kőolaj származására vonatkozólag geológiai tényekből követ¬ 
keztetve mondott, azt ENGLER-nek * a kalzsírral tett kísérletei is bizonyítják. 
Engler ugyanis a KsEY-féle destilláló készülékben (320—4-00°-nyi liőmérséknél 
és 10 —í légköri nyomásnál) halzsírt destillált, miből 60% nyers olajat nyert. 
Szerző ezen olajban normál pentánt, liesant, heptant, oktant és nonant kimuta¬ 
tott s a destillatio befolyása szerint kétségtelen, hogy a secundár szénköneny soro¬ 
zat tagjai is képviselve vannak, szóval mindazon szénkönenyek, melyek a kőolaj¬ 
ban is meg vannak. 
Minthogy a halzsírt főkép trióiéin, tripalmitin és tristearin alkotják, szerző 
ezeknek és a zsírsavaknak viselkedését tanúlmányozta ugyanazon körülmények 
közt, t. i. az egyes zsírokat és zsírsavakat tompa szögben meghajlított üvegcsőben 
négy órán át 350°-ra hevítette s minden egyes esetben olaj és gáz keletkezett. 
A trióiéin ily körülmények közt csak igen csekély maradékot hagyott hátra. 
Azon ellenvetés, hogy ha a kőolaj állati eredetű, akkor nitrogént is kellene tar¬ 
talmaznia, részint már megczáfoltatott, részint ez épúgy szólna a növényi szár¬ 
maztatás ellen, mert hiszen a növények is nitrogentartalmúak. 
Azonban nem is volna csodálandó, ha a kőolajban nitrogenvegyüiétek nem 
is találtatnának, mert az ezredéves érintkezés vízzel azokat a kőolajból eltávolít- 
hatta. 
Az állati testben két ellentétes viselkedésű test van, a gyorsan rothadó 
légenytartalmú rostos anyag, és az elbomlásnak ellentálló légeny nélküli zsírok. 
"S így föl lehet tenni, hogy az ősvilág állati hulláin a légenytartalmú részek elbom¬ 
lottak, a nitrogén mint ilyen vagy pedig mint ammóniák vagy más vegyület alak¬ 
jában elillant vagy a víz kimosta, míg a zsiradékok megmaradtak s csak később 
nyomás és hőség által kőolajjá változtak. 
Hogy a zsírok csakugyan igen soká megmaradhatnak, Giiegory és Wethe- 
rill vizsgálatai bizonyítják. Wetherill a Bison americanm fosszil csontjaiban 
zsírsavakat talált, továbbá nedves talajban a kövér hullákból szintén viasz-féle 
anyag marad hátra, mely 97—93% zsírsavakat tartalmaz, hasonlót talált egy már 
10 évig elásott juhnál. De egyetlen egy esetben sem talált a maradékban ainmo- 
niakot. Gregory egy már 15 évig elásott sertésnél találta ezen viasz-féle mara¬ 
dékot, mely 1 U részben stearinsavból és % részben palmitinsav- és olajsavból 
állott. Ezen esetben már a csontok is eltűntek volt. 
Wetherill kísérletileg is kimutatta, hogy ha légenytartalmú állati anyagot, 
pl. ökörszívet mesterségesen rothasztunk, akkor is eltűnik a nitrogéntartalmú rész 
és a zsír a fentemlített viasz-féle állapotban vissza marad. 
Ezen esetek eléggé bizonyítják az állati zsiradék tartósságát. 
Ezek után a kőolaj keletkezését úgy magyarázhatjuk, hogy az el rothadt álla¬ 
tok zsiradékát sedirnentar kőzetben ősszehalmozva képzeljük., hol utólag kellő 
liőmérséknél nagy nyomást szenvedvén, kőolajjá változik. 
A kőolajnak szerves testekből képződése ellen szenes maradékok hiányát is 
* C. Engler. Zűr Bildung des Erdöles. Bericlite dér deutschen ebem. Ges. 
XXXI. Jhg. Nr. 9. 1S88. p. 1816—1827. 
( 148 ) 
