A KOOLA.J EREDETE. 
191 
felhozták, de ezen ellenvetés inkább a növényi mint az állati eredet ellen bizonyí¬ 
tana ; mert lia a celluloseból (C e H 10 0 5 C = 44'4%, H — 6 - 2%, 0 = 49-4%) kiin¬ 
dulunk, s a hydrogennek csak csekély része vízzé egyesül a megfelelő mennyiségű 
oxygennel, úgy olyan hydrogenben szegény és szénben dús maradékot kapunk, hogy 
szénkiválás nélkül telített vagy a Cn Hm sorozathoz tartozó szénkönenyek képző¬ 
dését nem képzelhetjük. Kétségkívül a celluloseból is képződhetnek szénkönenyek, 
de szerző kizártnak gondolja, hogy az szenes részek hátrahagyása nélkül meg¬ 
történhetnék. 
Egészen máskép van ez az állati zsíroknál vagy a zsírsavaknál, ezeknek 
%-os összetétele : 
Tristearin 
Tripalmitin 
Trióiéin 
Stearinsav 
Palmitinsav 
Olaj sav 
G = 
76-6 
75.9 
77-4 
76-1 
75-0 
76-6 
H = 
12-4 
12-2 
11-8 
12-7 
12-5 
12-1 
0 = 
11-0 
11-9 
10-8 
11-2 
12-5 
11-3 
A halzsír %-os összetétele körülbelül fenti határok közt mozog. 
Ha már most a zsírok- vagy a zsírsavakból az összes oxygent a megfelelő 
hydrogennel mint vizet kiküszöböljük, akkor a szén és hydrogen ((7=87%, 
H= 13%) oly viszonyban marad hátra, mely a kőolaj összetételéhez feltűnően 
közel áll, pl. Og-loblin és Markownikoef Bakuból kőolajat elemezvén, találtak : 
I. II. III. 
C = 86-65 87-01 86-89 
H= 13-35 13-22 13-18 
Továbbá St. Claire Deville is számos kőolajat elemzett, ha ezekből az 
oxygent mint vizet kiküszöböljük, majdnem mindig 87% C és 13% H marad 
vissza. 
Ebből azután ismét megmagyarázható, miért nem fordúlnak elő a kőolajjal 
szenes maradékok is. T. i. a zsírok illetőleg zsírsavak magas nyomás alatt szenes 
részek hátrahagyása nélkül változnak olajjá. Ezt bizonyítják szerzőnek a zsírok- 
és zsírsavakkal zárt csőben végzett kísérletei, melyeknél alig említésre méltó 
szenes maradékok keletkeztek. 
Engler kísérletei nagy mértékben támogatják azon nézetet, hogy a kőolaj 
állati maradványokból keletkezett. 
