192 
IRODALOM. 
IRODALOM. 
(10.) Ivoch Antal: Új cölestin- és barytelcfordulás Torán közelében. 
(Mathem. és Természettudom. Értesítő, VI, Budapest, 1887/8. 78—83. 1.) 
E tárgyról szerző már előbb «Uj cölestinelöfordulás Túr mellett » czímen 
rövid közleményt írt, most pedig újabb vizsgálatait közli. A nevezett ásványokat 
Torda-Aranyosmegyében, Roppand község határában, a Dobogó nevű hegyol¬ 
dalon, a kolozsvár-tordai országúttól alig. 100 méter távolságban lelhetni. Túrból a 
Nagy-Kőhegy éjszaki lejtőjén végig az országúihoz vezető községi úttól kezdve, 
Tordának lefelé haladva az országúton, az út mentében négyféle rétegsorozatot 
tapasztalhatni, melyek, szerző szelvénye szerint, konkordansan4°-al éjszakkelet felé 
dőlnek, ámbár maga is megjegyzi, hogy direkte a kölcsönös helyzetet nem min¬ 
denütt figyelhetni meg; a legfelső kőzet a sziklás gerinczen kezdetben lajta-breccia 
(a közeli júramészkő meg diabasporphyrit törmelékeiből, melyeket kevés mésziszap 
lazán egybekapcsol s a melyben Ostrea lamellosa Brocc. kopott héjai elég gya¬ 
koriak), ezután barnás sárga, tömör, bitumenes mészkő (büdös mész) vastag pados 
rétegei következnek, melyeket mintegy 4 m mélységig föltártak, miután évek előtt 
e követ útkavicsoláshoz fejtették. E mészkő alatt vastag gipsz-telep, ez után pedig 
a kékes szürke mezőségi tályag következnek, úgy hogy e négyféle réteget a 
neogén sor felső mediterráni emeletébe sorozza szerző. A baryt meg cölestin a 
bitumenes mészkőben termettek, nevezetesen azon 1—2 m magas, barlangszerű 
odúkban lelni azokat, melyeket a kőfejtéshez vájtak ki. Nevezetesen az odúk fedő¬ 
jét formáló bitumenes mészkőben borsárga calcit-erek és kitöltések vannak, az 
oldalnak a rétegzéssel egyközesen elrendezett lapos hézagaiban ellenben mintegy 
03 m vastag övben barytkristályokat, ezen öv alatt egy másik, körülbelül 
035—05 m vastag, ugyancsak a rétegzés irányában elterjedő öv lapos üregeiben 
pedig a rostos-rudas vagy kristályosodott cölestint találni. A cölestin alatt végre a 
mészkő hézagaiban iijból csak calcit van. 
1. Cölestin. Ez oly bőven termett, hogy bányászásra érdemes. Leginkább 
fehér, rudas, melynek kristályvégei rágottak, gömbölyödöttek vagy pedig sárgás 
mószkéreg vonja be azokat; világos kékesfehér színű, áttetsző kristályok is gya¬ 
koriak, de ezeknek lapjai rendesen megrágottak vagy sárgás fehér mész kérgezi 
be azokat; e kristályok vastagsága 5, illetve 7 mm, hosszúságuk pedig 10—15 mm 
is. A víztiszta, átlátszó, jól tükröző apróbb kristályok csak csekélyebb mennyi¬ 
ségben találhatók; ezek 0 - 5—2 mm vastagok, 4 —6 mm hossziiak. Az említett 
három változat faji súlya: 
a fehér rudas cölestiné 3'89 
a kékes fehér 1 3*93 
a víztiszta 3.94 
Dr. Koch Ferencz úr e cölestineket vegyileg megelemezvén, a következő 
eredményeket nyerte: 
( 150 ) 
