IRODALOM. 
193 
SrO 
SOs 
2"366 gr. a rostos-rudas fehér cölestinnél 
56-40 % 
43-66 % = 
100-06 
2" 143 gr. a kékes fehér áttetsző kristályokban 56-34 % 
43-61 % = 
99-95 
Középértékben 
obs. 
calc. 
SrO 56-37 % 
56-39 
SOs 43-63 % 
43-61 
100-00 
100-00 
Látható, hogy a koppándi cölestin csaknem absolut tiszta, a mi csakugyan 
sajátságos — mint szerző is megjegyzi, tekintve azt, hogy a baryt közelében 
termett. 
2. Baryt. Szintoly bőven termett ez is, minta cölestin, nevezetesen vagy vas¬ 
kos fehér rétekben és erekben, vagy pedig szürkés sárgás fehér, félig átlátszó, igen 
fényes kristályokban. A kristályok rendesen apróbbak, a legnagyobbak 10 és 8 mm 
szélesség mellett 3 mm vastagok. Faji súlyát szerző két mérésből 2‘46-nak adja 
meg, ez a szám azonban Írási hiba következtében okvetlenül hamis, mert a baryt 
faji súlya ismeretesen 4-3—4 - 7 (megjegyezhetjük, hogy szerző egyéb, ezen barytra 
vonatkozó közléseiben is ez a hibás adat olvasható, mely valószínűen 4’26 vagy 
4 - 62 helyett van). Dr. Koch Ferencz úr 2 - 537 gr.-al a következő elemzési ered¬ 
ményt nyerte: 
obs. calc. 
BaO 65 - 47 % 65-68 % 
S0 3 34-40 % 34-32 % 
99-87 100-— 
Tehát a baryt is igen tisztának tekinthető. 
3. Calcit. Ez vagy öregszemű, rudas, vagy pedig kristályokban termett, 
borsárga színű, félig átlátszó; a legnagyobb kristályok 5 mm szélesek és 12 mm 
hosszúak is ; formáik a nagy R 3. x (231 1 [ meg — 2 R. x. [0221]. 
Szerző ezeken kívül SiCh kiválásról is megemlékezik, nevezetesen a büdös¬ 
mészkőnek a felületen kiálló legfelső padjában a lyukakat hamvas kék, szederjes 
chalcedon vagy víztiszta quarzkristályok kérgezik be, sőt helyenkint a SiOa a mész¬ 
követ annyira áthatja, hogy kalapácsütésre szikrázik. 
A cölestint meg barytot termelő mészkőben magában kevés Sr- és Ba-sulphát 
van, ezeken kívül meglehetős mennyiségű kovasav meg vasoxydul is ; a mészkő faji 
súlya nagy, 2 - 83. A sárgás szürke, tömör juramészkőben ellenben a Ba és Sr nyo¬ 
mát sem lehetett kimutatni; ez utóbbi mészkő a Nagy-Kőhegy laposán alig pár 
száz lépésnyire ezen ásvány termőtől már megtalálható faji súlya 2"7 és abban elég 
gyakran Sphaerodus gigas félgömbös fogait lelni. Schmidt Sándor. 
(11.) Zimányi Károly: A dobogó-hegyi baryt és cölestin kristálytani vi¬ 
szonyai. (Mathem. és Természettud. Értesítő, YI, Budapest, 1887/88. 
84—87. 1.) 
1 . Baryt. A víztiszta vagy fehér színű kristályok, a hasadási prizmát szo¬ 
kott módon az első prizmának szabván meg, a básis nagysága folytán táblásak és 
Földtani Közlöny. XX. kőt. 1890. (151) 13 
