IRODALOM. 
197 
és sphalerit társaságában szemcsés mészkövein termett a IY. úgynevezett Mária- 
Anna zöldkő tárnában. Schmidt Sándor. 
(18.) Dr. Koch Antal : Ásványtani közlemények Erdélyből. (Orvos-termé¬ 
szettudományi Értesítő, XIII. Kolozsvár 1888. 181—196 [228—235] 1.) 
Szerző e közleménye folytatás az 1886-ban megjelent hasonló tárgyú dolgo¬ 
zatához * és a következőket tartalmazza. 28. Jegyzetek az 1885-iki óvsz. kiállításon 
szemlére kitett erdélyi újabb ásványelőfordulásokról. 1. Szép breedamárvány Teke- 
rőró'l. 2. Fekete sphalerit- kristályok csoportja arany levélkékkel Verespatakról. 
3. Arany arsenopyriten és arany gipszkristályokon Verespatakról. 4. Amethyst 
nagyobb kristálya barnapát kéreggel Verespatakról. 5. Aranyos kavics, vagyis egy 
barnasárga, vasas quarz, finom aranyerekkel hálózva az Aranyos folyóból Topán- 
falvánál. 6. Aranylevélkék sphalerit és galenit társaságában Vulkojról. 29. A leg¬ 
újabb kristályarany-előjoráldásról Verespatakon. Ez a Nagy-Kirnyik hegy «Mária 
mennybemenetele (vagy felső-verkesi)» bányájában az úgynevezett «Spongya» 
tömzsben 1886 augusztus havában lelt kristályokban termett aranyra vonatkozik. 
A «Spongya tömzs» az ismeretes Kirnyik kőzet üregében van, melyet a helyen¬ 
ként sárgás fehér barnapáttal kérgezett meg egyberagasztott, szürkés fehér — víz¬ 
tiszta, likacsos-hézagos quarz béllel ki; ezen likacsos-hézagos quarz az, melynek 
következtében az ásványtöltelék a spongyához hasonlít és erről nevezték meg a 
tömzsöt is. A szabad aranykristályok többnyire rendetlenül nőttek egymásra, de 
néha a lapos hatszögletes táblaformák egyközesen sorakoznak ; az aranykristályok 
között igen elvétve apró fehér quarzszemeket találni, vagy pedig csekély sárgás 
fehér, kaolinos anyag tölti meg a közöket, úgy hogy csaknem tiszta arany volt az 
egész találtatás. Az aranykristályok formái: [ 1 11). 0 ; [ 100]. ocOoo ; j 1 IC)]. ooO ; 
[ll2]. 202; ezekből rendesen az [ 111 ] meg [ 100{ megegyező nagyok, míg az 
{110] és [ll2) csak mint keskenyebb lapok tapasztalhatók. A kristályok, ha kerek- 
dedek, legfeljebb 2 mm vastagok, különben az {111 }• egy lapja szerint lapos táblák 
néha 4—5 mm hosszúak is ; a szokott ikreket is látni itt-ott. A kristálylapok egye¬ 
netlen, rágott vagy rovátkás minősége a méréseket akadályozta. Finom mohaszerű 
arany tapad még néha a kristálycsoportokra. Egy darabon az aranykristályok a 
termőkőzetben láthatók, nevezetesen a csoportosan összenőtt kristályok calcitba 
nőttek, mely utóbbi fehér, kissé vörhenyes, nagyszerűi! és pyritkristályokkal meg 
szürke vaskos quarz-czal a teljesen megkaolinosodott fehér quarztrachyt üregeit 
szabálytalanul tölti ki. Ezen aranykristályok legnagyobbjai 4 mm átmérőjűek és 
ugyanazon formákkal termettek mint az előbb közölt szabad kristályok. 30. Arany 
Csebéröl. Andesitnek Ítélt telérkőzetben a hézagok vagy vékony erek lapjain van a 
szép sötétsárga szinű arany, mely igen apró, legfeljebb V 2 mm méretű, meggöm- 
bölyödött kristályokban vagy szemecskékben termett; a kristálykákon [lOOj. 
[ 111J 0 formák megismerhetők. Az igen mállott kőzetben a sűrű, fehér 
földes földpáton kívül egyéb kiválást nem látni; a repedéslapokat vasoxyd- 
hydrát teljesen barnára vagy pedig egy wad-nemű anyag feketére festi. Az aranyat 
quarz meg adulár kísérik, melyekből a quarz mint vékony kéreg a falakon, ugyan- 
* L. Földtani Közlöny, 1887, XVII. köt. 319—341. 1. 
(155) 
