200 
IRODALOM. 
egy fiatalabb és jóval vékonyabb kéreg borítja, mely színekben és rétegecskéinek 
hullámzásaiban igen változatos ; így a fekete, szürke, sárgás fehér, olajzöld, zöldes 
sárga színek a legkülömbözőbb árnyalatokban lelhetők, melyek az élesen kiváló 
finom rétegecskék hullámzatos sokaságával igen szép köveket formálnak. Mint 
már 10 év előtt közölte szerző, a régibb forráskövek héjas rétegeit a kúp északi 
felében a patak alámosta, úgy hogy azok ott már réges régen ledőltek, ellenben a 
déli oldalon a kúp lejtőjéhez simulnak azok; a Bugyogó forrásai pedig e ketté¬ 
szakadás vonalán emelkednek a kúp tetejéig, honnan minden irányban lefolyván, 
mindenfelé a mostani vékony kérget rakják le. Sófalván is a sóőrház hoszas dombja 
régibb meg újabb forráskőből való, hol a régibb forráskő rétegek ugyancsak éjszak 
felé leszakadoztak, merre a patak alámosta a dombot. Ezeknek rétegfejei közül 
fakadó gazdag forrás kékes zöld újabb keletű, redős meg csepegőköves rojtos, 
5—6 cm vastag kéreggel vonta be a régibb forráskő lapokat. A csepegő kövek felü¬ 
lete finom szemcsés, megannyi apró calcit-rhomboéderek formálják azt, egyébként 
a kékeszöld színű, héjasán rostos forráskőben tejfehér mészrétegecskék hullámo¬ 
sán váltakoznak. A sófalvi domb alján van az utolsó és legbővebb forrás, mely 
forráskövet termel; itt a forrás medenczéjében jtőborsók illetve borsókövek tá¬ 
madnak; külömben itt is a forrás körül közvetlenül vékonyhéjas üledék ra¬ 
kódik le. 
35. Jegyzetek a nagyszebeni tervi. tud. társ. gyűjteményében észlelt néhány 
erdélyi ásványelőfordulásról. Szerző még 1880-ban a nevezett gyűjteményből 
a következőket jegyezte meg. Guraszada- ról kissé füstszürke színű hegyikristályok 
szép nagy csoportja; tömör vörösvasércz a Pojána-rotunda-ról Rodnán ; finom¬ 
szemű antimonit, chalkopyrit, tejfehér quarzban Risbányáról; finomszemű galenit 
fehér mészkőben Toroczkóról; gömbös, sugaras kristálycsapatokban azurit Ki silá¬ 
ny ár ól, mely vaskos fakóérczczel szürke mészkövön termett; laumontit és calcit 
Nagyágról; vascsillám, limonit, gipsz, galenit, sphalerit Roskányról; azurit, malachit, 
cuprit Kis-Műveseiről (Hunyad m.); calcit Zajzonról; gipsz Szászcsorról. Ellen¬ 
ben a gyűjteményben foglalt igen szép calcitkristályokról, x J 1011 ]. R, x {01í 2 J. 
— jE, x {2131 [. R 3, melyeknek termőjéül Zalatnát nevezik meg, határozottan 
állítja szerző, hogy azok Yulkojról valók. 
36. Új adalékok a múlt évben Koppánd mellett felfedezett cölestin- és baryt- 
elÖforduláshoz. Szerző korábbi ide vonatkozó közleményére 1 utalva, újabb vizs¬ 
gálatait írja le, a mennyiben a m. tud. Akadémiához intézett részletes jelentését 2 
kivonatosan megismerteti. Egyúttal Zimányi IvÁROLY-nak ezen cölestin- és baryt 
találtatást illető kristálytani dolgozatát is eredményeiben közli, melyről külöm¬ 
ben ugyancsak előbb 3 emlékeztünk meg. 
37. Tellurit Facebajáról. Dr. Krenner JózsEF-nek ezen tárgyú dolgozatát 
ismerteti itt meg szerző, 4 úgy a 38. Hunyadmegyei vasérczek vegyi összetétele 
meg 39. A párral kaolin vegyi összetétele és egyéb tulajdonságai czímeken is 
1 L. Földtani Közlöny, XVII. köt. 1887, 340 (372) 1. 
2 L. a 192 (150) lapon. 
3 L. a 193 (151) lapon. 
4 L. Földtani Közlöny, XVI. köt. 18S6, 24S (295) 1. 
(158, 
