IRODALOM. 
201 
Kerpely Antal, illetve Fabinyi Eudolf munkálatainak kivonatát közli, melyek 
közül az előbbi már olvasóinknak ismeretes [Földt. Közi. 1886 XVI. 253 (301)]. 
Ez utóbbihoz egyébként szerző megjegyzi, hogy a párvai kaolin hold. Herbich 
Ferencz vizsgálatai szerint az ottani quarz-andesitnek végső málladéka, mely ott 
mint telér az oligocen u. n. nagy illondai halpikkely-pala rétegei közé szorult. 
Schmidt Sándor. 
(19.) Dr. Benkő Gábor: Ásványtani közlemények az erdélyi Erczheyy- 
ségből. [Orvos-természettud. Értesítő, XIII. Kolozsvár 1888, 198—200, 
236—238. 1.] 
Folytatásul korábbi közleményéhez * szerző az erdélyi Erczhegység terüle¬ 
téről a következőket ismerteti. Boiczáról: Gipsz a Rudolf! tárnában; calcit 
(x. [2131]. B 3, x. [0441]. 4 B) kérgen, víztiszta vagy kissé borsárga színű 
kristályokban, }110|. coP, [Oio}. ooico [lll]. — P; arany, calcitba hintve a 
•Tosephi tárnában. Búcsúm-Poen-röl: a «Baja de aramé» bányából pyrit ([100]. 
ojOoo, [lll]. O) 20 mm nagyságú szép kristályokban is ; tetraedrit (aczélszürke 
kristályokban); galenit ([lll]. O, [100]. coOoo). Az ércztelért itt a kaolinos quar- 
zos andesitben chalkopyrit, sphalerit, pyrit meg galenit formálja, melyből 100 mé¬ 
termázsa mintegy 25—30 gr aranyat tartalmaz. 
Füzesről: az Antoni tárnából aczélszürke táblás kristályokban bournonit, a 
szokott ikrekben (kerékércz), [llOj. cv=P, [010]. ooPco, {lOO}. o©P=«, [lOlj.Poo, 
[00l]. OP formákkal, melyeken kívül néha még [111|. P és [011J. Poo is tapasz¬ 
talhatók. A telérkőzet a megszerzett ás vány darab okon melaphyrtufa s a telérben 
bournoniton kívül még sphalerit és chalcopyrit vannak a kristályos quarzon. 
Hondói- on a régi bányákat egy angol társaság művelteti újra és innét a 
következő ásványok származnak. 1. Arany, a Károli aknában, kristályos quarz- 
kérgen, lemezekben és gömbölyödött kristályokban. 2. Realgar, a Miklós bányá¬ 
ból, 18 mm hosszú és 20 mm széles üde kristályokban. 3. Pyrargyrit, a Péter 
bánya vaskos quarzában pyrittel és ritkán aranynyal együtt; ugyanitt igen apró 
kristályokban arsenopyrit is található. 4. Sphalerit, a Leopoldina tárnában gale- 
nittel, úgy a Nicodemia tárnában is, hol a túlnyomó galenitot ezüsttartalma miatt 
bányászszák. 5. Pyrit, vaskosan vagy apró kristályokban a Péterbányában meg a 
Ziró tárnában. 6. Antimonit, kristályos quarzkérgen a Ludovika tárnában. 7. Baryt, 
vékony, áttetsző táblácskákban [ 110]. ooP, [001 ] . OP, tetraedittel a Kaiserkluft 
kristályos quarzkérgen. 
Karácsról a Péter és Pál bányából kristályos quarzkérgen finom lemezes 
arany, sphalerit, pyrit, chalkopyrit meg calcit társaságában; egyúttal adular is 
található, a szokott [ 110}. ooP, [101}. Poo, [001], OP formákkal. 
Magura-ról a Barbora bányából származnak 1. Arany quarzon markasit- 
tal. 2. Antimonit. 3. Baryt, ■[ 110}. ooP, [00l]. OP. 4. Gipsz, jllO}. coP, [oio}. 
oo5oo, [lll}- —P- A Floriani bányából szerző héjas szerkezetű baryt-ot, [ 110}. 
ooP. [oo 1}. OP, meg átlátszó, nem ritkán gipsz-ikerkristályokat, a Péter és Pál 
bányából pedig calcitot, szederforma kristálycsoportokban gyűjtött. 
: L. Földtani Közlöny, XIX. köt. 18S9, 182 (230) 1. 
(159) 
