IRODALOM. 
202 
Szelistyén, a Drajka hegységbeli Francziska tárnából, a kristályos quarz- 
kérgen pyrit, sphalerit, galenit és arsenopyrit lelhetők; ezeken kívül azonban még 
baryt, pyrargyrit és stepkanit is termett. A gyantasárga és barnás sphalerit iker¬ 
kristályokban, J1 !0]. cvíO formában van, a galenit formái [lOü]. ocOoo, {l 1 t }. 0, 
a pyrit pedig aprócska koczkákban lelhető. A feketés aczélszürke pyragyrit meg¬ 
nyúlt oszlopos {1120). ooP2, x. (0112},—Jr R; a stephanit feketés ólomszürke 
szinű, igen rostos, vékony táblás kristályokat formál, a baryt formái pedig [001}. 
OP, {lOl}. Psc, (110}. eoP, {011). Poc. 
Teker ön (Hunyad megyében) az Acre bányából eredő pyrit kristályoknak 
már közölt (1. c.) formáihoz szerző még a ~. {102). ooO 2, ~. {213}. 3 OV 2 , |l 11}. 0 
kombinálást pótolja ; a jókora nagy kristályok részben szarukőbe nőttek. Tekerőn 
1886 őszén egy angol társaság a Szentgyörgy bányát műveltette, lionnét szár¬ 
maznak : 1. Pyrargyrit; 2. quarz, vaskosan, és mint hegyi kristály; 3. calcit, 
x. {0112 }.—ö R formájú kristályok, egymásra egyközesen nőve, de a szokott 
OR szerint való ikrekben is, a calcit külömben kristályos quarzkérgen, sphalerit 
meg pyrit társaságában termett; 4. chalkopyrit; 5. arsenopyrit , {llO}. o©P, 
{00l}. OP; 6. bornit, a telércalcitban, gömbölyödött kristályokban is. 
Verespatakról a kincstári «Szentkereszt» bányából végre a quarz kristályait 
vastagon bekérgező markasitot említi meg szerző, mint a milyenre újabban 
akadakú Schmidt Sándor. 
(20.) Dr. Koch Antal: Amálnási hypersthéntartalmu augitandesitelőfordu¬ 
lási viszonyairól. (Orvos-természettud. Értesítő. XIII. Kolozsvár, 1888, 
249—252 [297—301] 1.) 
Szerző 1888-ban az Erdővidék földtani viszonyait tanulmányozván, a 
Málnás fürdőről ismeretes érdekes augitandesit * ** termőhelyét is megkereste. 
E kőzetet 1885-ben Brassóban látta volt először, hol a nagy-templom javításánál 
használták; könnyen megdolgozható mivolta miatt egyébként újabb időben nagy¬ 
ban fejtik és messze szállítják. Meggyőződött, hogy e kőzet nemcsak petrographiai 
minőségében, hanem előfordulási körülményeiben is feltűnően hasonlít az aranyi- 
hegy augitandesitjéhez. A málnási augitandesit jó nagyban fordul elő, azt az erdő¬ 
vidéki iij út mellett mintegy 2 km távolságig, az Olt folyó árterén, a Boritó völgy 
sarkától kezdve, a Horcsio bérez meg a Harcsa hegy keleti kiágazásainak meredek 
szegélye tövén, a Málnás felett emelkedő Liget nevű erdő meredek magaslatáig 
mindenütt követhetni. A meredek hegyszegélyeken a kőzet szálban van, a kőbá¬ 
nyát is itt művelik; ellenben azok tövétől az útig a kőzet törmelékei terraszot 
formálnak, úgy hogy valószínűen egykor az Olt mosta alá a hegyet és támadhatott 
az omlás, mely a szálas kőzet domináló repedési irányából Ítélve, körülbelül dél- 
* Szerzőnek ezen érdekes közleményeihez meg kell jegyeznünk, hogy a kristály- 
formai adatokat legalább esetenkint részletezni, mérésekkel megbizonyítani kívánatos 
lett volna. Az olyan ásványoknál pedig, mint pl. a baryt, hol a kristályokat az egyes 
szerzők különféle módon értelmezik, elengedhetlen, hogy a választott értelmezést is 
közölje; e nélkül az eligazodás legalább is kétséges marad. A ref. 
** L. Földtani Közlöny, XVII. köt. 1887, 40 (131) 1. 
( 160 ) 
