204 
IRODALOM. 
egy része oldódik, míg a nagyobb rész megmarad ; kettős fénytörést a homályos, 
csaknem átlátszatlan kristályokon nem lehetett tapasztalni. Vacunmban melegítve 
kisebb része párolog át, a mely sósavban teljesen felolvad; a visszamaradó rész az 
eredeti formával bír és tiszta antimonnal melegítve, a vacuumban újból Sbí 03-at 
ad. Ezekből szerző azt következteti, hogy az algiri valentinit meglehet Sbs Ch-ből 
való. Végül megemlíthetjük, hogy szerző ezen utóbbi kutatásaihoz a nevezett 
ásványokat dr. KRENNER-től kapta. Schmidt Sándor. 
(22.) Hánkő Vilmos : A nagyági Sylvanit és Nagyágit chemiai elemezése. 
(Matkem. és térin. tud. Értesítő. VI. köt. Budapest, 1888, 340 — 349 1.) 
A megnevezett ásványokból az elemzéshez megkivántatott anyagot szerző 
Hültl József nagyági főbányatanácsos úrtól nyerte, a sylvanitnak egy részét 
pedig Kreidl prágai ásványkereskedőtől vásárolta. 
1. A nagyági sylvanit elemzése. Faji súlya: 8*036, 18*25° C-nál, két megha¬ 
tározás közepe. A megelemzett anyag 0-710 gramm volt, mely a következő száza¬ 
lékos alkotást szolgáltatta : 
Au 26-08 % 
Ag 1157 « 
Te 61-98 « 
[1] Fe 0-30 « 
Cu 0-09 <i 
Pb nyomokban 
_ SiOz 0-32 » 
100-34% 
2. A nagyágit elemzése. Faji súlya: 7-347, 19"25° C-nál, két meghatározás 
közepe. Szerző két próbát elemzett, az egyik (a) 0"621, a másik pedig (b) 0'610 gr 
súlyos volt; az elemzés a következő százalékokat derítette ki: 
a 
b 
Pb 
57-20 % 
57-13 ü /o 
Te 
17-85 « 
17-90 « 
S 
9-95 « 
10-08 « 
Au 
7 "61 * 
7-21 « 
Sb 
6"95 « 
7-03 « 
Fe 
0-34 « 
0"31 « 
SiO-2 
0-31 <1 
0-25 « 
100-21 % 
99-91 % 
Schmidt Sándor. 
(23.) Krenner József : A tigrisszem. (Terin. tud. Közlöny. XIX. köt. Buda¬ 
pest, 1887, 182—183 1.) 
A déli Afrikában a Capvidéken, az Orange folyó táján termő, úgynevezett 
tigrisszemet, mely ékesítő czélokra az újabb időkben nagyban használatos, szerző 
mikroszkóposán megvizsgálván, azt tapasztalta, hogy azt szorosan egymáshoz illő 
( 162 ) 
