IRODALOM. 
205 
quarz-szálak szerkesztik egybe, melyek rendesen 008—03 mm vastagok. A szálak 
harántmetszetei nem szabályosak és azoknak teljes hosszaságában igen finom, 
asbestszerű, krokydolith néven ismeretes szálak húzódnak végig. 
Schmidt Sándor. 
(34.) Tömösváry Lajos : Különös alkatú jégszemek. (Terin. tud. Közlöny. 
XX. köt. Budapest, 1888, 273—274 1.) 
Kolozsvárott az 1885. évi junius 18-ikán délelőtt 11 órától délután 27a óráig 
tartó időközben az esővel kezdődő majd heves széllel végződő jeges záport szerző 
leirván, a vegyes nagyságú (borsó-galambtojás nagy) jégszemeken tapasztalt kü¬ 
lönös formákat ismerteti meg, melyeket csinos, eredeti nagyságú rajzokban is 
bemutat. E rajzok nélkül a lenás igen tökéletlen, azért e tekintetben az eredeti 
közleményre kell utalnunk, azt azonban megemlíthetjük, hogy a legnagyobb jég¬ 
szemek legtöbbje szederforma, szabályos gömbidomú volt, egynéhányon tüskék is 
voltak, hasonlóan a magyar gubacshoz (Cynips hungarica), mig más részt szabály¬ 
talanabb gömbös szemeket is talált; a kisebbek között szilvamag- és féldomború 
lencse formájúak is voltak. A jégszemek között szerző teljesen tiszta jégből valót 
nem talált, azoknak egyrésze teljesen hószerű volt, igen vékony jégbimokkal körül¬ 
fogva, de voltak teljesen hóanyagból való szemek is; másoknál a hómagvat 
4—5 mm vastag jégréteg övezte. Egy szilvamag formájú jégszem váltakozó hó- és 
jégrétegből való volt, melyek egy jégmagvat borítottak; a külső hóréteg egynemű^ 
a belső ellenben pálczikákból (oszlopos kristálykákból) egyközepes rendben egybe¬ 
rakott volt. Schmidt Sándor. 
( 163 ) 
