TÁRSULATI ÜGYEK. 
307 
szerkezeiéről, melynek rétegéből az ásványoz víz eredetét veszi. Ez okból is a múlt 
szakülésben bemutatott értekezés a beregmegyei ásványvizekről,* melyben 
dr. Traxler László szerint a régibb időben ásványvizeknek leírt források ma 
egyáltalában már nem léteznek, vagy csak közönséges forrásoknak bizonyúltak, 
nem az illető szerzők tudatlanságának vagy rosszhiszeműségének volna minden 
egyes esetben tulajdonítandó, hanem talán épen a fentebb dr. Ilosvay Lajos által 
jelzett körülménynek. 
II. SZAKÜLÉS 1890 ÁPRILIS HÓ 9-ÉN. 
Elnök : Dr. Szabó József. 
Rendes tagoknak ajánltatnak: 
Riegel Vilmos, a szekuli kőszénbányák üzemvezetője, ajánlja Bene GÉZAr.tag; 
Gerber Frigyes, bányaigazgató Salgó-Tarjánban és 
a kassai m. kir. állami föreáltanoda, ajánlja dr. Staub Móricz e. titkár. 
Az előadások sorát megnyitja 
dr. Ilosvay Lajos «a Sarolta-forrás khemiai elemzésének') megismertetésé¬ 
vel. Ez a savanyú víz Budison Turóczmegyében Rakovszky Iván úr birtokán fakad. 
Mái a múlt században, 1777-ben megvizsgálta báró Crantz Bécsben, de azután 
égés zen feledésbe ment. A Sarolta-forrás organikus bomlástermékektől tökéletesen 
mentes, kellemesen csípős, üdítő ízű. A hazai vizek közül a szántóival és tarosaival, 
a külföldiek közül pedig a bilini, krondorfi és a salzbrunni «Kronenquelle»-vel 
hasonlítható össze. Megfelelő kezeléssel hazai ásványvíz kereskedelmünknek nagy 
forgalmi czikke lehet. 
Kocsis János «a Diósgyőr környékén előforduló ó-harmadkori rétegek mikro- 
faunájáról" értekezett. A kérdéses rétegek a diósgyőri állami vasgyárhoz tartozó 
szénbányák területén fordulnak elő és kiválólag mészkövekből és mészmárgákból 
állanak, melyek tengeri képződésűek. Előadó e rétegek fosszil faunáját behatóan 
tanulmányozta s a talált kövületek alapján stratigrafiai tekintetben arra az ered¬ 
ményre jutott, hogy e mészkőcsoport felső eoczénkorú s azt a kisgyőri és buda- 
nagykovácsi reczés nummulitek horizontjával párhuzamosítja. 
Dr. Szabó József t. elnök Skóczia egyik vulkáni szigetéről, a belső Hebri- 
dáklioz tartozó Mull-ról tartott előadást. E szigettel a geológusok igen tüzetesen 
foglalkoznak főleg azon szempontból, hogy ott harmadkori gránit és gabbro fordul¬ 
nak elő, mikről azelőtt általában azt tartották, hogy csak régi korszakúak, itt pedig 
kétségtelenül a harmadkorban jelentek meg. Az előadó bemutatta a kőzetek és 
ezeknek csiszolatait elektromos mikroszkóppal és Mull-sziget tájait elektromos 
skioptikonnal. 
Dr. Staub Móricz hozzáfűzi, hogy e sziget fosszil flórája által, melyet az 
előadó elnök úr is említett, szintén nevezetessé vált. Ugyanis az ardtuni előhegy- 
* Földtani Közlöny, XX. köt. 54. 1. 
(165) 
