TÁRSULATI ÜGYEK. 
209 
Az e. titkár jelenti, liogy rendes tagságra ajánltatik: Glos Arthur fürdő¬ 
igazgató Csízen; ajánlja Gezell Sándor vál. tag. 
Az előadások sorát megnyitja 
T. Both Lajos, ki 1-ször bemutatja Lunácsek József néptanító és társula¬ 
tunk levelezője által Felső-Esztergály határában (Nógrádmegye) legújabban gyűj¬ 
tött és a társulatnak beküldött mediterrán kövületeket.* A kis gyűjtemény főleg 
halfogakat (9 fajt), ecliinoideákat (3 meghatározható fajt), 2 kagyló- és csonttöre¬ 
dékeket tartalmaz. Az ecliinoideák közül legnagyobb érdekkel bír a Conoclypus 
plagiosomus Ag., a mennyiben az a Conoclypus-nem legfiatalabb faja. 
2- szor, bemutatja az előadó Bene Géza bányatiszt és társul, rendes tag- 
«a resicza-dománi liasz-kőszénbányák és környékének geológiai viszonyait" tárgyaló 
értekezését, melyhez a szerző általa készített átmetszetet is mellékelt. A dománi 
bányászat fejlődésének rövid áttekintése után szerző az egyes képződmények tár¬ 
gyalására tér át, a kristályos palákat, dyaszkori vörös homokkövet, a liaszt a két 
szénteleppel, a dogger-, maim- és krétakori rétegeket egymásután beszélvén meg. 
A leíráshoz mellékelt átmetszet a dománi szénbányák keleti részében uralkodó 
bányászati és földtani viszonyokat tünteti föl E-D-i irányban, azaz a fekvő (E) a 
fedő (D) felé. 
3- szor, értekezett «az alsó Duna mentén észlelt geológiai viszonyokról," 
mindenek előtt a «Vaskapu", azután pedig a «Jucz-sellő» és a «Greben» táját tár¬ 
gyalván. A ((Vaskapu" táján a Duna mindkét partján — megegyező csapással — 
kristályos palák lépnek föl, melyek ferde teknőt képezvén, egy mezozoos meszes 
kőzetekből álló réteg-complexust maguk közé beékelve vagy beránczosodva mutat¬ 
nak. E meszes kőzetek zónájába a Vaskapu «Prigrada» nevű sziklacsoportja is egész 
kiterjedésében — a szerb partról a román partig — tartozik. A Duna Verciorová- 
tól Guravoiig, illetve Sibbon alólig a szerb oldalon, a kristályos palák és meszes 
mezozoos kőzetek rétegeit harántolja és itt — mint az menetén más pontokon is 
észlelhető — tisztán eróziói vagy kimosási völgy. 
Plaviseviczáról egészen a «Jucz»-sellőtől Nv-ra eső Og. Selski-ig a magyar 
parton szerpentin és gabbro észlelhető. E szerpentin-vonulat folytatását a szerb 
parton a Milanovactól K-re fekvő Glavicán, valamint Golubinjétől D-re találjuk. 
A szerpentinre Ny-ra ENy-ra a diasz-, liasz-, tithon és alsó neocom-rétegek követ¬ 
keznek. A tithon és alsó neocorn mészkövek a Greben-sellőnél a szerb parton lévő 
Greben-hegyre csapnak át. A magyar parton aztán újra a liasz- s majd — a Tres- 
kovac DNy-i lábáig — a diasz-rétegek következnek. Az említett rétegek a szerb 
parton is folytatódnak, s itt a főkülönbség csak abban rejlik, hogy a kristályos 
palák néhány ponton közvetlenül a Duna partjára lépnek. A Porecska-völgy Szerbia 
jobb lejtőjén és folytatólag Golubinje felé a Duna partján a krist. palák alsó (I.) 
csoportja van kifejlődve. E vonulat aztán Ny-ra s ENy-ra fordulva, egészen a 
boljetini völgyig s még tovább nyomozható. Az utóbbi völgynek a Dunába való 
torkolatánál e krist. palák szintén észlelhetők ; itt közvetlenül a tithoni mészkő 
települ rajtuk. 
* Az előbbi küldeményeket s a helyi földtani viszonyok vázlatát lásd a Föld¬ 
tani Közlöny XIII. köt. 207., 264., 395. lapját, XIV. köt. 574. és XV. köt. 139. lapját. 
Földtani Közlöny. XX. köt. 1890. (107) ^ 
