278 
böckh jános: 
1. Jelentés a szt.-iványi szénbányáról. (1861) 
2. Vélemény a petrószi vasmühez tartozó vaskőbányákról. (1861) 
3. Az antalóczi vasmű értekének meghatározása. (1862) 
4. Eder pesti kereskedő nagy-kovácsii szénbányájának becslése. (1863) 
5. A losonczi vaspálya jövedelmezőségére vonatkozó nézetek. (1863) 
6. A hidasdi szénbánya értekének megállapítása. (1867) 
7. A briquette-gyár tulajdonát képező Györgybánya értékének kiszámítása a 
magyar-franczia bank számára. (1869) 
8. Vélemény a Berzaszka melletti rudinai szénbányáról. (1869) 
9. Vélemény a neu-beruni (Porosz-Szilézia) szénbányáról. (1869) 
10. A vasmegyei Szólónak melletti «Glashiitte» völgyben lévő «Segen-Gottesberg»-i 
bánya- és kohómű becslésének felülvizsgála ta. (1870) 
11. Jelentés Pécs városa, bányabirtoka értékéről. (1871) 
12. A hosszú-hetényi szénterület becslése. (1872) 
13. Szakvélemény a véglesi gránitokról. (1875) 
14. Vélemény Drasche-nek Sopron városához intézett beadványa felett, mely a 
brennbergi bérleti szerződés módosítását czélozá. (1877) 
s e sorozatot részemről még a következőkkel toldhatom meg: 
15. Ellőrajz egy társulat alakítására petróleumnak Gácsországban (Mraznicza és 
Orow táján) mély fúrás útján való nyerésére. (1873) 
16. Vélemény a néhai gr. Károlyi Ede-féle bátonyi szénbányáról. (1881) 
17. A szt.-iványi szénbányára vonatkozó vélemény. (1882) 
Megjegyzem, hogy Zsigmondy, mint fentebb említettük, 1863 óta a gróf 
Sándor jószágai administrátiójának az annavölgyi barnaszénbányára nézve 
bányászati tanácsadója volt. Felemlíthető továbbá, hogy a mátrai bánya- 
egyesületnek, melynek részvényese is volt, szintén bírta bizalmát, mint ezt az 
1864—1866. időközre vonatkozó közgyűlési jegyzőkönyvek mutatják. Zsig¬ 
mondy nemcsak több ízben lett a számadások megvizsgálására és az üzemnek 
a bányatelepen való megszemlélésére felkérve, de tagja volt ama négyes 
bizottságnak is, melyet a mátrai bányaegylet 1864. november 21-én Pesten 
tartott rendkívüli közgyűlése az egylet alapszabályainak újból való átdolgo¬ 
zására kiküldött. Ugyané közgyűlésen a választmányi póttagok számának 
szaporítása több tekintetben kívánatosnak nyilváníttatván, Zsigmondy Vilmos 
a választmányba póttagnak megválasztatott. Van tudomásom arról is, hogy 
midőn az 1865.julius 19-en Pesten tartott törvényszéki ülésben a cs. k. szaba¬ 
dalmazott pest-losoncz-beszterczei vasút es Szt.-István kőszénbánya társulat 
csődperében egy az összes hitelezők összejövetele, illetőleg a végleges csőd- 
képviselőség megalakulása idejéig fenálló öttagú ideiglenes tömeggondnok¬ 
ság alakíttatott meg, ebbe Zsigmondy Vilmos is kineveztetett; valamint nem 
ismeretlen előttem, hogy az 1875—1884. években, mint Drasche Henrik 
lovag, utóbb pedig mint Drasche Rikárd lov. megbízottja élénken részt vett a 
nagyági kir. és társulati bányamű társtanácskozásain, valamint az ezek 
részéről kiküldött hármas bizottságnak is volt tagja. 
( 192 ) 
