ZSIGMONDY VILMOS. 
281 
igazító szavaira. Említettem már, hogy Zsigmondi- bán a hála érzete 
mindenkor erősen ki volt fejlődve s azért e munkája végén sem mel¬ 
lőzi köszönetét kifejezni mindazoknak, kik munkája megírásakor tanácsuk¬ 
kal segítették s ha felmerülő nehézségek felett csüggedni kezdett, azok 
legyőzésére bátorították, melyek közül külön kiemeli mélyen tisztelt elnö¬ 
künket, dr. Szabó .JózsEF-et. 
Zsigmondy a fentebbi művét, mint kéziratából látom, 1864. április 26-án 
fejezte be, előszavát pedig ugyancsak a nevezett év október 21-én írta meg. 
Azt hiszem, hogy alig tévedünk, ha e munka megjelenésére, melyben 
Zsigmondy Vilmos egy külön fejezetet szentelt az artézi kutak tárgyalásának, 
vezetjük vissza annak magyarázatát, hogy a közfigyelem innentől kezdve 
artézi kutakat, nevezetesen pedig thermákat illető kérdésekben mindjobban 
fordult Zsigmondy Vilmos felé, a ki, mint láttuk, bányaügynöki irodája megnyi¬ 
tásának első éveiben jobbára csak programmjálioz tartozó kérdésekkel foglal¬ 
kozott, s midőn munkakörét így szélesbedni látjuk, egyúttal remek alkotásai 
terére jutunk. 
Ugyancsak azon év elején, melyben utóbb említett müve megjelent, 
fordúlt a harkányi fürdő gondnoka Zsigmondy-üoz, tőle az ottani hévforrás 
állandósítása végett véleményt kérvén, a mennyiben ez úgy hőfokát mint 
kifakadási pontját illetőleg ingadozásoknak volt alávetve. Zsigmondy a hely¬ 
színén megejtett szakvizsgálat után az óhajtott czel elérésére mint legsike¬ 
resebbet, fúrást ajánlott, mely javaslata elfogadtatván, egy még 1865-ben 
megejtett, kis átmérőjű kísérleti fúrás után, mely Zsigmondy érvelései helyes¬ 
sége mellett szólt, 1866. június 12-én tényleg megkezdette a harkányi hév¬ 
víz állandósítását czelzó fúrást, és ezt 42 napi munka után 20 ölnyi mely¬ 
ségnél befejezte. Az eredmény fényes volt, a mennyiben nemcsak a víz 
hőfoka az előbb 42° és 18° R közt való ingadozásból az állandó 50° R-ot 
érte el, de a nyerhető vízmennyiség is tetemesen szaporodott és egyúttal a 
földszine fölé is emelkedett.* 
Ezen oly fényes eredménynyel bevégzett munkát nyomban követte 
egy második, melynek színhelye a főváros keretén belül esvén, általánosab¬ 
ban elterjedt feltűnést keltett. Értem a margitszigeti artézi kút fúrását. 
Zsigmondy saját előadásából tudjuk, hogy a margitszigeti artézi szökő- 
kútnak létesítése kapcsolatos ama eszmével, melyet ő egy a Margitszigeten 
felállítandó fürdő iránt megpendített. 
Szuborits Antal úr, főherczegi udvari tanácsos a javaslat keresztül- 
* Zsigmondy Vilmos : Tapasztalataim az artézi szökőkutak fúrása körül. A har¬ 
kányi szökőkút. M. T. Akadémia Brtekez. a Természettud. kör. 1871. E fúrásról rövi¬ 
den még előbb értekezett a Magyarhoni Földtani Társulat 1867. évi február 6-án tartott 
szakülésén (Munkálatok IV. 101. 1.) s van erről egy rövid közlemény a bécsi földtani 
intézet «Verhandlungen» czímű folyóirata 1867. évfolyamának 114. lapján is. 
( 195 ) 
