ZSIGMONDY VILMOS. 
“287 
A mélység, a meddig lehatoltak, 123 öl, 4 láb, 9 hüvelyk s az itt meg¬ 
csapolt, felszökő hévvíz hőfoka állandóan 51 *5° E, holott az előtt a négy forrás 
ingadozó hősége a tett megfigyelések szerint még a Püspökforrásnál sem 
emelkedett 38*2° E felül. A Zsigmondy Vilmos által létesített ártézi szökő¬ 
kút vízmennyisége 3 lábbal a földszín alatt 24 óránként 68,040, s egy lábbal 
a földszín felett 48,600 köblábra rúg, holott azelőtt a négy letezett hévforrás 
24 óránként összesen csak 162272 köbláb vizet adott. Zsigmondy* közlemé¬ 
nyéből, melyet e fúrására nézve is bírunk, tudjuk, hogy 2 ölnyi magas¬ 
ságban a felszín felett meg mindig 8000 köblábat meghaladó vízmennyiség 
folyik ki 24 óránként. Tudjuk továbbá, hogy a lippiki fúrásnál a fővíztartó- 
nak megcsapolását megelőzőleg 2 szintájban jelentkezett csekélyebb mennyi¬ 
ségű felszálló víz. 
Felemlítésre méltónak tartom, mert illusztrálja azt, mily szilárdan 
volt meggyőződve Zsigmondy tételei es javaslata helyességéről, hogy midőn a 
lippiki fürdőtulajdonos a 70-ik öl lemélyesztésénél czelját elérve még nem 
látta, s az eredmény felett kételkedni látszott, Zsigmondy, a mint előadja, nem¬ 
csak késznek nyilatkozott a fúrási költségeket a kút sikeres be végeztéig 
sajátjából fedezni, hanem a munka befejezte előtt a fürdőtulajdonostól egy¬ 
általán semminemű fizetést el nem fogadott. 
A megkezdés idejét követvén, a ránk-herlányi fúrásról kell szoknom. 
A magyar kincstár tulajdonát kepező ránk-lierlányi fürdő egyáltalában víz¬ 
hiányban szenvedvén, a magy. kir. jiénzügyminiszterium 1869. április havában 
Zsigmondy Vilmos-Iioz fordult, tőle véleményt kérvén az iránt, mikép lehetne 
a vízhiányon segíteni. 
Zsigmondy ennek következteben meg a mondott év junius elején a 
hely színére utazott a szükséges tanulmányok megejtese végett, s ezek követ- 
kezményeképen kimondta azt, hogy egy ártézi kút előállítása lehető lévén, 
ez által elegendő mennyisegű és felszökkenő víz érhető el. Zsigmondy Vilmos 
unokaöcscse és későbbi utóda, Zsigmondy Béla,** a ránk-herlányi ártézi szö- 
kőkutról egy ismertetést közölt, melyből megtudjuk azt, hogy nagybátyjá¬ 
nak javaslata elfogadtatván, a fúrás 1870. junius 15-én tényleg megkezdetett 
s 1875. május 6-án 404*05 m mélységnél befejeztetett. Ismeretes továbbá, 
hogy e kutnál az első víz még 1871. január 4-én kezdett az akkor élért 
Ilim mélységnél és 1 *2 m a föld színe alatt a csőből eleinte cseppenkent, 
később szaporábban kifolyni, s hogy 1872. augusztus 16-án 172 m mélység- 
* Zsigmondy V. i. k. A lippiki ártézi szökőkút. 
** Természettudományi Közlöny Vll-ik köt. (1875.) 417—430. 1. Egy rövi- 
debb, kivonatos közlemény megjelent az Oes'erreicliische Zeitschrift fúr Berg- und 
Hüttenwesen XXV. évfolyamának (1877) 10-ik lapján is. Lásd különben: Chyzer 
Kornél: A ránk-herlányi fürdő s Európában legnagyobb ártézi időszaki szökőkútjának 
ismertetése. Budapest, 1881. 
( 201 ) 
