288 
BÖCKH JÁNOS: 
nel köszöntött be aztán az első vízszökés, mely ugyan 4 m-re emelkedett a 
föld színe fölé, de csak 5 perczig tartott. 
Az els önagy vízkitörés ,mondja ZsigmondyBéla, 1873.július4-én mutat¬ 
kozott, midőn a fúrlyuk már 275 m-re hatolt le s ekkor a vízsugár minden 
akadálynak daczára áttörvén a faró torony tetejét, mintegy 26 m-re emel¬ 
kedett a föld színe föle, de szintén csak néhány perczig tartott. Deczember 
17-én rendkívüli erővel ismét felszökött a víz, s innen kezdve a geyszirszerü 
rohamok már gyakrabban ismétlődtek. 
404'05 m melységnél a vízmennyiség kielégítő lévén, a fúrást, mint 
mondám, beszüntettek s Zsigmondy Vilmos javaslata az eredmény által itt 
is fényesen igazoltatott. 
Nagyszerű a látvány, melyet a ránk-herlányi időszakos ártézi szökőkút 
az ő vasas savanyu víz kitöréseivel nyújt, s melyeket már Zsigmondy Béla 
ismertetett meg, dr. Chyzer Kornél pedig rajzban is bemutat,* bár hozzá 
teszi, hogy a közölt kép csak gyenge fogalmat nyújt a látvány nagyszerűsé¬ 
géről, s a kinek majd alkalom nyílik a helyszínén gyönyörködhetni 
hazánk e remek látványosságán, emlékezzék majd hálával vissza Zsigmondy 
ViLMOs-ra, mint Chyzer helyesen mondja, hazánk geniális bányamérnökére, 
a ki ott a fürdő felvirágzását czelzó fúrást tervezte és végezte. 
Dr. Chyzer azt mondja, hogy az előbbeni, ritkább kitörések tetemesen 
magasabbra szöktek, minthogy 60 rn-nyi magasságot is említenek, de 
ma, midőn a kitörések átlag 8 óránként ismétlődnek, ezeknek rendes magas¬ 
sága 18 m-re rúg. A kilökött vízmennyiséget szintén változónak mondja a 
vízeruptiók tartama szerint. Azelőtt dr. Chyzer szerint 1500—1700 hectol. víz 
is felszökött, míg a mostani kitörések mindenkor 400 hectol.-t eredményeznek. 
A víznek hősége, még pedig csendes állapotban a csőben, úgy Zsig¬ 
mondy Béla, mint dr. Chyzer 15—17° C közt változónak mondják, az 
eruptiónál az utóbbi 20° C-t is figyelt, sőt 24° C is jegyeztetett föl. 
Ezután a petrozsényi fúrást kell szóba ejtenem, melyet a m. k. pénz¬ 
ügyminisztérium a zsilvölgy szénmedenczóje középtájának megvizsgálása 
vegett melyittetett le, a munka foganatosításával Zsigmondy Vilmos-í bíz¬ 
ván meg. A fúrást 1871. november 12-én kezdte meg s a fúrlyuk, melylyel 
729*58 m-re hatolt le, 1870. november 28-án adatott át a kincstárnak. E fúr¬ 
lyuk keresztül hatolt a gazdag szenmedencze szeleiről a már dr. Hofmann 
Károly által behatóan megismertetett széntelepeken, ezeknek a medencze 
közepén való viselkedését derítvén fel, hol az úgynevezett hatalmas széntele¬ 
pet 617• 7S m mélységben fúrták meg, vastagsága a furtlyukban 13*45 m-re 
rúgván.** 
* Die namhafteren Kurorte und Heilquellen Ungarns 126. 1. 
** Az e fúrásról készült tanulságos eredeti szelvény ki volt állítva az 1885-ik 
évi budapesti országos kiállításon, egy kisebbített vázlata pedig található Tallatschek 
( 202 ; 
