292 
BÖCKH JÁNOS: 
birodalmi földtani intézet felvételein alapuló adatok elegendők arra, hogy a, 
bizottmány e részben megállapíthassa véleményét. Tekintetbe véve a Zsig¬ 
mondy úr által megállapított vizmérsékleti és földtani adatokat, melyeknél 
fogva kitűnik, hogy a buziási gyógyforrások a felszállók sorába tartoznak és 
hogy ezek vagy 50—60 ölnyi mélységből fakadnak, mely melységben oly 
rétegnek kell elterülnie, melyben a gyógyvizek összegyűlnek, a bizottmány 
azon véleményben van, hogy csakugyan megközelítő biztossággal várhatni, 
miszerint a fentemlíett mélységre mélyesztett furlyuk által a gyógyvíztelep 
eleretik s ez által mesterséges útnyittatik, melyen át a gyógyvíz a felszínre sok¬ 
kal könnyebbén juthat, mint a mostani gyógyvizeket szolgáltató természetes 
utón t. i. repedéseken át. Az esetleg eszközlendö fúrlyukon át felszálló 
víznek pedig ennélfogva vegyalkatára nézve egyneműnek kell lenni a 
mostani gyógyvizekével, és minthogy a furlyukon át fakadó gyógyvíz nincs 
alávetve ama edesviz befolyásának, mely a gyógyviz-telep feletti rétegek né¬ 
melyikében kétségen kívül tartalmaztatik, feltehető, hogy a furlyuk által nye¬ 
rendő gyógyvíz hathatósabb lesz a mostani gyógyvizeknél. A nyerendő víz 
hőfoka valamivel magasabb lehet, ámbár nem várható jelentékeny eltérés.» 
((Váljon pedig a furlyuk mélyesztése által a mostani gyógyforrások 
elapadnak-e, egyelőre biztossággal nem mondhatni, minthogy az azon nyo¬ 
más mértékétől függ, melynek a földalatti víz alá van vetve és mely nyomás 
a priori meg nem határozható. Az ártézi kút által nyerendő vízmennyi¬ 
ség mindenesetre nagyobb lesz a mostani forrásokból fakadónál s ennél¬ 
fogva az esetleg fúrandó ártézi kút következményeitől mit sem félni a felhasz¬ 
nálandó vízmennyiség tekintetében.» 
«A nyerendő vízmennyiség köbmértéket meghatározni a bizott¬ 
mány nem tartja lehetségesnek, minthogy a nyerendő vízmennyiség 
e tekintetben való meghatározása oly tényezőktől függ, melyek csak a 
fúrás után állapíthatók meg. A bizottmány tehát azon vélemény¬ 
ben van, hogy a buziási gyógyvizek csakugyan szaporíthatok egy ártézi 
kút furatása által, feltéve, hogy a fúrás a kellő szakismerettel, minő¬ 
vel Zsigmondy úr bir, eszközöltetik. E tekintetben a bizottmány azon fényes 
eredményeket hozza fel, melyeket Zigmondy úr a harkányi és a margitszi¬ 
geti fúrások által élért.» 
Habár az imént közölt bizottsági velemeny, a mint látjuk, úgy Zsig¬ 
mondy Vilmos szakismeretére mint benyújtott javaslatára nézve, igen kedve- 
zőleg nyilatkozott, akkorában a kissé széles kerékvágásban mozgott buziási 
fúrásügy mégsem nyerte a javasolt megoldást. Eziránt Zsigmondy egy ké¬ 
sőbbi közleményében mondja, hogy javaslata akkorában életbe nem lépte- 
tett, minthogy a fúrás sikerét csak valószínűnek jelezte.* Zsigmondy első 
indítványtétele óta időközben bet év múlt el,s Buziáson a vízhiány továbbra 
* Földtani Közlöny IY-ik évfolyam (1874), 165. 1. 
iáOC) 
