296 
BÖCKH JÁNOS: 
okmányt, melyet Szumrák Pál úr kiváló szívességének köszönök, teljességé¬ 
ben közölni, a mennyiben leghívebben mutatja be az indokokat, melyek az 
ártézi kút létesittetése körül érvényre kerültek, de egyúttal méltányosnak 
tartom, hogy szélesebb körben ismerkedhessenek meg azon urak érdemeivel 
is, kik az artézi kút létesítése körül már az első stádiumban fáradoztak. 
Az imént nevezett albizottmány elkészülvén a függelékben közölt véle¬ 
ményével, azt benyujtá a vízvezeték ügyében a közgyűlés által kiküldött, 
fentebb mondott bizottmánynak, mely az 1867-ki évi augusztus hó 14-én 
tartott ülésében Szentkirályi Mór főpolgármester elnöklete alatt és Reitter 
Ferencz m. kir. miniszteri osztálytanácsos, Havas Ignácz, Rottenbiller Lipót, 
Bürgermeister Antal, dr. Preisz Mór, Kauser József, Schedl Károly, Fuclis 
Rezső', Preuszner József, Sárkány József, Harkányi Fillöp, Veisz Bernát 
képviselők, Szumrák Pál főmérnök és Cserhalmay Ferencz föszámvevő jelen¬ 
létében az illető jegyzőkönyv ide vágó sorai szerint következőképen járt el: 
((Bemutatja végre a választmány azon albizottmánynak javaslatát is, mely 
különösen az ártézi kutak érdekében küldetett ki az összes választmány kebeléből, és 
melynél fogva a városliget területén alkalmas helyen, egy ily kút megásatása ajánl- 
tatik, és pedig részszerint azon czélból, hogy annak segítségével a városligeti tó 
megtöltése, a városligeti ültetvények, fasorok és írtak öntöztetése eszközöltessék, rész 
szerint, liogy ezen kútnak meleg vize fürdőkre, illetőleg magánvállalatokra használ¬ 
tassák : az alválasztmány irgy vélekedik, hogy egy ily ártézi kút már csak a tó meg¬ 
töltése által is, a reá fordítandó költség kamatait bőven kifizetné, azon többlet által, 
mely a tónak haszonbérlője részéről fizettetnék, ha azt rendesen mindig töltve, és 
hajózható állapotban lehetne tartani, ha pedig akár fürdőkre, akár magán vállalkozók 
által a víz a városba csövekben elvezettetvén, eladás tárgyává tétetnék, nemcsak a 
befektetett tőke kevés évek alatti amortisatióját lehetősítené, hanem még ezen kívül 
nevezetes évi jövedelmet is eredményezne a városi házipénztár részére.# 
«Az összes választmány osztja az alválasztmány nézetét és reményét, mind¬ 
azonáltal úgy kívánja az ártézi kutak ügyét tekinteni, mint a vízvezetéktől egészen 
külön álló vállalatot, mely a vízvezetékkel concurrentiába ne tétessék; mert ha e két 
mű egyszerre és ugyanazon pénzforrásból lenne létesítendő, azt eredményezhetné, 
hogy az eszközök sem az egyik, sem a másik vállalat létesítésére elegendők nem lévén, 
vagy mind a két vállalat már kezdetben egymást akadályozná meg, vagy a kivitelben 
szenvedne mind a kettő hajótörést.# 
«Ha ellenben az ártézi kút ásatása tisztán mint hasznot hajtó vállalat fogna 
tekintetni, és azon pénzerő, mely a megásatásra és a csövezésekre szükséges, úgy 
számíttatik, miszerint ez a kút vizének eladásából haszonnal megtéríttetik, akkor egy¬ 
másnak akadályára a két vállalat nem lesz, sőt egymást elősegítheti, a mennyiben 
mindkettő a közönség firmája alatt készülvén, az ártézi kút a vízvezetéknek kiegészítő 
segéde gyanánt tekintethetnék, a víz tudniillik, melyet az ártézi kiít kiállít, oly 
bőségben lévén, melyből az eladott mennyiségen kívül még közczélokra is elég felesleg 
maradna. De hogy az ártézi kút e szerint nyereséges lehessen, egy előzmény kívántatik 
meg, mely egyébiránt közbiztossági tekintetből is szükséges, úgymint: bőgj- előlegesen 
a m. Minisztérium által eszközöltessék ki azon intézkedés, miszerint Pest város hatá¬ 
rában artézi kutat ásni sem társulatnak, sem másnak senkinek, maga a városi közön¬ 
ségen kívül, vagy a városi közönség beleegyezése nélkül, szabad ne legyen, egy szóval, 
hogy az ártézi kút kezelése a községi haszonvételek közé soroltassék.» 
( 210 ) 
