298 
BÖCKH JÁNOS I 
pótlólag tagjaivá Havas Ignúcz, Haris Sándor és Déri/ Mihály, jegyzőjévé 
pedig Horváth Gyula és végre Kán Gyula neveztettek ki, működését még 
1868. márczius 6-án kezdé meg és a fúrás befejeztéig folytatta.* 
Az ártezi kút bizottmánynak 1868. évi márczius hó 6-án tartott ülésé¬ 
ben Zsigmondy Vilmos újra kijelente, hogy a mi az előállítandó ártézi kút 
helyét illeti, erre a legczélszerűbb hely a városligetnek azon része volna, 
mely a nagy tó és az Aradi utcza között fekszik, a bizottmány pedig e véle¬ 
ményhez egyhangúlag csatlakozott, mert a mint mondá, az ottani vidék a 
Dunához közelebb esik, mint bármely más, a városliget bensejeben fekvő 
pont, s így hihetőleg kisebb mélységben is fogna a földalatti forrás eléretni, 
részint pedig a forrás vizét onnan bárhova is a ligetben, sőt az Aradi-utczán 
át egyenes irányban a Terézváros leglakottabb részébe vezetni és a felállí¬ 
tandó fürdőnél jövedelmezően használni lehetne, de ha ily fürdő fölállítása 
magában a városligetben szándekoltatnek, a kijelölt pont fölötte alkalma¬ 
tos voltánál fogva e czélnak is tökéletesen megfelelne. Ennek következ¬ 
teben a bizottmány kiküldé kebeléből a helyszínre Zsigmondy ViLMos-sal 
Fuchs Gusztáv, Nasztl Mór bizottmányi tagokat és Gsendics Gyula bizott- 
mányi tollnokot, kik aztán 1868. márczius hó 7-én kiküldetésükben eljár¬ 
ván, a fúrás pontját a nagy tótól mintegy 30 ölnyi távolságban, a tó és az 
Aradi utcza között határozták meg, azt a földbe vert czölöp által jelvényez- 
vén. Mindehhez az 1868. márczius 21-én tartott tanácsülésben a tanács is 
hozzájárult,** valamint Zsigmondy Vilmos határozott ajánlatára Dávid 
Vilmos mérnök úrnak a fúrásnál tervezett felügyelő mérnöki állásra való 
alkalmaztatásához is. Miután továbbá a munkához mindenek előtt szükséges 
kellékeket beszereztek s a további előkészületeket is megtették, Zsigmondy 
Vilmos a tulajdonképeni fúrást megkezdő az 1868. évi november hó 15-én. 
A mi magát a városligeti fúrási műveletet illeti, ez az imént mondott idő¬ 
ponttól 1878. január haváig tartott, de a foglalási munkálatokkal együtt 
csak 1878. május lö-en végezték be, még egyéb kapcsolatos munkák 
következtében a fúrás keresztülviteléről szóló számadásokat pedig a nevezett 
ev junius végével zárhatták le. 
Maga Zsigmondy Vilmos, mint mondám, részletesen megismertetvén 
a városligeti fúrás körül használt eszközöket, a fúrás történetét, a fúrás 
gazdasági viszonj'ait és a tudományos tekintetben élért eredményeket, az 
ez iránt érdeklődök a Zsigmondy Vilmos által közölt a A városligeti ártézi 
kút Budapesten » czimü műben gazdag tárházát találják az idevonatkozó 
tapasztalatok es eredményeknek s így egyenesen e műre utalhatok. 
A fúrás történetében lapozgatva, látható, mily roppant nehézségekkel 
* Lásd az artézi kút furatására felügyelő bizottmánynak 1878. február 13-án 
Budapest fővárosa tanácsához intézett jelentését (A függelék 3-ik száma). 
Az 1868. márczius 21-én Pesten tartott tanácsülés jegyzőkönyvi kivonata 9611/2. 
( 212 ) 
