BÖCKH JÁNOS : 
302 
térnek neveztessék el, a nemrég elhunyt kitűnő' bányamérnök, Zsigmondy 
Vilmos emlékére.* 
Midőn Budapest fővárosának törvényhatósága az imént mondott 
nemes határozatával néhai Zsigmondy Vilmos kitűnő hazánkfia igaz érde¬ 
meinek és emlékének ily szép alakban hódolt, csakis lélekemelő bizonyíté¬ 
kát adta annak, hogy teljes egészében tudta méltányolni a ritka férfi 
működését, melyet úgy hazája, mint a főváros érdekében nem egyszer 
kifejtett. 
A budapesti városligeti ártézi kút Zsigmondy ViLMOs-nak a mély fúrás 
terén kifejtett működésének koronáját képezi, ez irányban, ha szabad mon¬ 
danom, hattyúdalát jelöli, mert tekintve azon körülményt, hogy időközben 
polgártársai bizalma a törvényhozó testületbe küldé, ö az akkor már közel 
hét éven át folyt városligeti nagy műveletet még befejezte, de újabb 
efféle műveletekbe már nem bocsátkozott, a mint ezt egy 1876. márczius 
havában Budapesten kelt körözvénye tanúsítja, melyben Zsigmondy Vilmos 
tudatja, miszerint mindazon fúrási munkálatokat, melyekkel addig foglal¬ 
kozott, unokaöcscsére, Zsigmondy Béla mérnökre ruházta át s hogy ezentúl 
tevékenységét csakis bányászatra és ártézi kutakra vonatkozó földtani vizs¬ 
gálatokra fogja szorítani. Lelépett tehát azon útról, mely diadalutjává fej¬ 
lődött, s melyen elsőrangú, európai hírű szaktekintélylyé nőtte ki magát. 
Az előbbeniben megismerkedvén azon munkákkal, melyeket Zsigmondy 
Vilmos 1865-től 1876 elején történt visszaléptéig a fúrás terén végzett, 
kiegészítésül meg csak azt akarom megjegyezni, hogy van még tudomásom 
egy, ugyancsak Zsigmondy Vilmos által Orow táján (Borislaw mellett) Gali- 
cziában petróleumra foganatosított fúrásról, melylyel kapcsolatban áll ama 
bányaügynökségi működésénél felemlített előrajz, melyet Zsigmondy egy, az 
ottani petróleum nyerését czelzó társulat megalakítására 1873. február 24-én 
készített. Ezen időig, Zsigmondy jegyzete szerint. 113 öl 1 láb 6 hüvelyk 
mélységre hatoltak a fúrással.** 
Mielőtt áttérnék még nehány dolgozat megemlítésére, melyet a fárad¬ 
hatatlan Zsigmondy hévforrások körül végzett, itt tartom helyén lévőnek 
előbb meg egy más közleményét szóba ejteni. 
Midőn t. i. Zsigmondy 1871. április 17-én megtartá székfoglaló fel¬ 
olvasását a magyar tudományos akadémiában « Tapasztalataim az artézi 
szökőkutak fúrása körül » czím alatt, értekezése vegén újból kifejezést adott 
ama meggyőződésének, miszerint az artézi kutak hazánkban nagy szerepre 
hivatvák, mint tette ezt a még korábban megjelent « Bányatan)) elősza¬ 
vában, nevezetesen az ivóvíz kérdésének szempontjából. 
* Nemzet, 1883 julius 5-ki, 2459 (182). sz. 
; E fúrás Zsigmondy Béla szives közlése szerint megkezdetett 1868. junius 29-én s 
némi szünetelésekkel tartott 1871. május haváig. 
216 ) 
