ZSIGMONDY VILMOS. 
307 
források körül végzett, s melynek eredményét 1883-ben a magy. mérnök- és 
építész-egylet közlönyeXVI-ikkötetének 154—169. lapján közölt «A Herkules- 
fürdői hévforrások » czím alatt. Ebben Zsigmondy Vilmos a Herkules-fürdő 
hóvvize mennyiségének szaporítását egy artézi szökőkút előállítása útján 
nyilvánítja lehetőnek s ennek szükség esetere a triaszkorunak mondott mész 
elértéig való lemélyesztését hozza javaslatba, mely utóbbit a Szemforrás táján 
mintegy 300 m mélységben vél elérhetőnek, habár megjegyzi, miként való¬ 
színű az is, miként a tervezett 300 m mélység elérte előtt már oly bőséges 
hévvíz fog eléretni, hogy a fúrás folytatása szükségtelenné válik. 
A Zsigmondy Vilmos által ajánlott fúrás 1883-ben Zsigmondy Béla által 
csakugyan tényleg megkezdetett s 1885. május havában 374'53m mélységgel 
szép sikerrel befejeztetett. Az így a Szemforrások táján létesített artézi szökő- 
kúttal nyert víz mennyisége 34 óránként 1.375,000 lit., hőfoka pedig 48° C.* 
Ez képezi egyszersmind az utolsó dolgozatot, melyet tudomásom sze¬ 
rint Zsigmondy Vilmos a hévvizek terén végzett. Elhervadhatlan érdemeket 
szerzett ő magának azon úton, melyre 1865-ben a harkányi próbafúrással 
lepett s ezeket igen jól jellemzik Szumkák Pál érdemdús mérnök nesztorunk 
ama szavai, melyeket 1876-ban egyik közleményében mondott, hogy t. i. 
«a mennyiben a rendelkezésünkre álló adatokból kitűnik, az artézi kútfúrás 
honunkban csak 1866-ban és pedig Zsigmondy Vilmos által vette kezdetet. 
Ezen idő előtt fúratott ugyan számos artézi kút honunkban, azonban ezek 
nagyobbrészt negatív artézi kutak. »** 
Azt lehetne vélni, hogy Zsigmondy ViLMOs-nak ily kiterjedt elfoglalt¬ 
sága mellett alig maradt ideje még egyébbel is foglalkozni, de jól tudjuk, 
hogy kiváló szorgalma és munkaereje még erre is képesítő őt. Szakavatott- 
sága, gazdag tapasztalatai és higgadt modora által csakhamar magára vonván 
polgártársai figyelmét, Zsigmondy Vilmos még 1861. évi április hó 2-án, 
tehát röviden a Pesten történt letelepedése után, megválasztatott Pest városa 
képviselő testületének tagjává, s a később egyesített főváros törvényhatósági 
bizottságának is tagja volt, még pedig élte végéig. Jeles szolgálatokat tett ő 
fővárosunknak e minőségében is számos esetben, mert tapasztalatait mindig 
annak érdekében érvényesítő. Különösen a főváros vízügyi kérdéseit kísérte 
mindenkor éber figyelemmel, s erre Zsigmondy csakugyan kiváló mérvben 
hivatva is volt. 
Nem ismeretlen p. o. az 1873. évi október 15-én tartott pestvárosi 
közgyűlésen történt felszólalása, midőn egy tartalékgép, illetőleg az ideiglenes 
vízvezeték nagyobbítására vonatkozó javaslat tárgyaltatott, mely tárgyalás 
* Zsigmondy Béla velem közölt adatai szerint. 
** Szumkák Pál, Az artézi kutakról, különös tekintettel a hazai ilynemű 
kutakra. A magy. mérnök és épitész-egylet közlönye 1876. X. kötet. VII. füzet. 
20* 
