ZSIGMONDY VILMOS. 
311 
nyílt erre az alkalom. Erre meg ezután is találunk példákat, most csak a 
következőket akarom felemlíteni. 
A becsi világkiállítás alkalmával a bányászok és kohászok nemzetközi 
gyűlésének 1873. augusztus 24—27-ike közt a «Jury-Pavillon»-ban való 
megtartása szándékoltatván, Zsigmondy Vilmos tagja volt az e gyűlés elő¬ 
készítésére egybeállított bizottságnak. 
E gyűlés a tervezett alakban nem jött ugyan létre, de daczára 
ennek, rögtönözve azután mégis megtartatott a bécsi földtani intézet 
helyiségeiben. Az első augusztus, 24-én tartott összejövetelnél a meg¬ 
alkotott 2 csoport bányászati osztálya elnökéül Zsigmondi Vilmos válasz¬ 
tatott meg; az augusztus 26-án tartott gyűlésben pedig Zsigmondy 
Vilmos es Stoll Károly Magyarországot illetőleg beválasztattak ama 
hattagú bizottmányba, melynek egy jövendő nemzetközi kongresszus elő¬ 
készítésé jutott feladatul. Az itt szóban forgó, a becsi földtani intézet¬ 
ben tartott összejöveteleknél 1873. augusztus 27- és 28-án a bányá¬ 
szatot melyen érdeklő kérdések tárgyaltattak, így p. o. az osztrák-magyar 
monarchiában az érczekre, ásványszenekre és kohóterményekre vonatkozó 
vasúti tarifák megfelelő leszállítása, valamint a fémbányászat kőzetbeli 
munkálatainál a gepek alkalmazása. Miután a fenálló kedvezőtlen tarifabeli 
viszonyokat megbeszélték, kiemeltek, hogy e viszonyok alapos felderítése 
terjesztessek a kormányok és parlamentek ele, valamint lehetőleg oda kell 
törekedni, mikent ipari választókerületekből iparosok küldessenek a parla¬ 
mentbe. 
A jelenlevők azután, tekintettel a monarchia két államára, egy-egy 
kéttagú bizottságot választottak azon felhatalmazással, hogy a szükséghez 
mérten kiegészíthetik magukat s Magyarországot illetőleg Zsigmondy Vilmos 
es Bruimann Vilmos választattak meg. 
E bizottságok mindegyikének feladatául jutott a fent mondott emlék¬ 
irathoz szükséges adatokat államukban összegyűjteni s ezután az emlékirat 
megszerkesztése végett megállapodni. Elhatározták továbbá, hogy az emlék¬ 
iratnak így megállapított javaslata netalán még további, ez ügyben hasznos¬ 
nak tartott indítványokkal, egy az érdekelt iparosok köréből egybehívandó 
gyülekezet ele terjesztendő.* 
Annyi tény, hogy úgy az osztrák, mint a magyar bizottság részéről a 
bányavállalkozókhoz nyomtatott felhívás alakjában egyöntetű kérdések intéz¬ 
teitek, még pedig kérdések, melyek 1-ször a nyersanyagnak a vasutakon 
való hozatalára, 2-odszor a termelésnek a vasutakon való elszállítására vonat¬ 
koznak, végre 3-adszor általános természetűek, s hogy a magyarországi bá¬ 
nyászati vállalkozókhoz szétküldött, 1874. január 15-en Budapesten kelt fel- 
* Lásd: Osterreichische Zeitschrift fiir Berg- und Hüttenwesen, XXI. Jahrgang 
(1873) p. 250—251, 277—279, 285—2S6, 333—334. 
(225) 
