BÖCKH JÁNOS: 
3 20 
dZemliszky a szabad kutatások ellen is hozott fel érveket. Tény, hogy 
e tekintetben sok baj orvoslásra vár, de az új javaslat e bajokon segíteni 
akar, különben is előtte kétségtelennek tűnik fel, hogy az új bányatörvény 
feladataival szemben a bányahatóságok számát szaporítani kell.» 
«Zemlinszky többek között említette azt is, hogy a kőszén szabaddá 
tetele mily érzékenyen érintené pl. a nagy magyar róna, vagy Sornogy- 
megye birtokosait, mely helyeken kétségtelen, hogy nagy kiterjedésű szén¬ 
telepek vannak. Szóló e széntelepek létezéséről meg van győződve, sőt arról 
is, hogy Somogybán fekete kőszén van — de meg van győződve arról is, 
hogy ha ez enuntiátió az érdekeltek tudomására jutna, azért a földbirtokok 
értéke egy krajczárral sem emelkednek.» 
(•Érti Zemlinszky álláspontját. 0 egy nagy s általa a virágzás igen 
magas fokára emelt társulat élen áll. E társulat üzletébe igen nagy befek¬ 
tetéseket tett, s a kőszén szabaddá tétele esetén beálló árcsökkenésben jöve¬ 
delme kevesbúlését látja.» 
«Szóló azonban ez indokot nem fogadhatja el, nem, még méltányossági 
okokból sem, mert hisz e társulat befektetései nagyobb része már amorti¬ 
zálva van, s a kérdés csak az, nagyobb vagy kisebb lesz-e ez intézkedés mellett 
a nyerendő dividenda! 
«Szóló szinten egy nagyobb társulat élén áll, egy oly társulat élén, mely 
a legnagyobb reszt bérbe vett földeken dolgozik s a bruttónak csaknem 
7%-át fizeti. De szóló meg társulata érdekeit tartva szem előtt sem fel a 
kőszén szabaddá tételétől.» 
«Zemlinszky adatokkal mutatja ki, hogy Magyarországon legolcsóbb a 
kőszén, s ebből azon konklúzióra jut, hogy a szén ott, hol megkötött, olcsóbb 
mint ott, hol szabad. 0 ez adatokat elfogadja, de nem érti, hogy Szász¬ 
országban, hogy lehet legolcsóbb a kőszén, mikor 187G-ban Drezdába 
Aussig-Teplitzből 2Va, Magdeburgba 1 3 A, Lipcsébe 3 millió q volt a bevitel. 
Erdély és Magyarország között is párhuzamot vont Zemlinszky; amott drága, 
emitt olcsó a szén, mert itt megkötött, amott szabad; feledi, hogy Erdély¬ 
ben csakis a Zsil völgyében van kőszén, lakatlan, minden közlekedési úttól 
távoleső helyen. Ha e bányák oly forgalmi góczpontok közelében lennének, 
mint a salgó-tarjáni, bizonyára az erdélyi kőszén is olcsóbb lenne.#* 
Itt tehát ép úgy, mint az 1871-ben szerkesztett véleményben őszinte¬ 
séggel es világosan ki van fejezve Zsigmondy ViLMOS-nak az ásványszén 
szabaddá tétele vagy a földbirtokhoz való kötöttségének sokat vitatott kér¬ 
désé feletti nezete s azt hiszem, hogy ez iránynak nyomai megtalálhatók már 
ama kérvényben is, melyet Zsigmondy bányaúgynökségi irodája érdekében 
1860-ban nyújtott be, s így tehát feltehető, hogy ennek az 1861-ki ország- 
A bányatörvényjavaslat tárgyalására összehívott 1884. február 4. — május 3. 
közti időközben megtartott értekezlet jegyzőkönyvei, 46—47. 1. 
(234) 
