334 
BÖCKH JÁNOS : 
hódolatát személyesen megvinni. Az ünnepélyen egyúttal a magy. tudom, 
akadémiát is képviselte* 
Tudjuk, hogy még fiatal korában volt alkalma úgy Ausztria mint 
Magyarország nevezetest) bányahelyeit meglátogatni, s ez irányban még 
később is tett több ízben utazásokat. 
Szerbiát többször látogatta meg, nevezetesen ennek bányáira és 
geológiai alkotására fordított nagy figyelmet, mint erről a társulatunk 
kebelében megtartott előadásai és ama, 1874-ből eredő úti jegyzetei tanús¬ 
kodnak, melyeket röviden halála előtt kezeimhez juttatott. Ez ország egyik 
hírnevesebb bányájánál, t. i. Maidan-Kucsainánál különben mint bányatárs 
személyesen is érdekelve volt. 
Olaszországban tudtommal két ízben fordult meg, mégpedig 1869-ben, 
midőn mélyen tisztelt elnökünkkel, dr. Szaró JózsEF-fel, Nápoly és Ischia 
útbaejtésével Szicziliáig terjesztette ki utazását, egyebeken kívül együtte¬ 
sen látogatták meg a Vesuvot és az Aetnát, látták ez utóbbi szept. 26-ki 
kitörését** és közvetlenül utána, Szept. 27- és 28-án, meg is mászták 
a hegyet. Zsigmondi- ez utazasa alkalmával különös figyelmében része¬ 
sítő a bejárt olasz föld hévforrásait es hévfürdőit, mint ezt az 1869. szep¬ 
tember 20-ától október 15-ig terjedő időközre vonatkozó jegyzetei tanúsítják, 
a melyekből látom, hogy visszautaztában leginkább a Pisa es Lucca kör¬ 
nyékbeli, valamint az Eugaueák alján lévő thermákkal foglalkozott. 
1872. őszen ismét meglátogatta Olaszországot s ekkor Fötterle 
Ferencz barátjával, a bécsi földtani intézet tagjával, másodízben kereste fel 
az Euganeák thermáit, nevezetesen az Abano és Battagliánál levőket. Külö¬ 
nösen érdekes, hogy Zsigmondi- Vilmos az itt szóba ejtett, különben röviden 
jelzett megfigyeléseinél több esetben a források vízszaporíthatására vonatkozó 
véleményét is nyilvánítja. 
Német- és Francziaországban szintén megfordult, saját hazájának 
pedig oly különböző és számos pontját kereste fel és kutatta át természet- 
tudományi szempontból, hogy annak legalaposabb ismerőihez számíthattuk. 
Oly nyílt főnél, mint minővel Zsigmondi - Vilmos bírt, természetes, hogy az 
utazásai reá valóban alkalmával látottak és hallottak nem tűntek el nyom 
európai alkalmazható ama mondás, hogy gondolkozásának egész irányával 
nélkül s műveltségű férfi volt. 
Hazájának mindenkor rendületlenül hű fia volt, ezt Zsigmondi Vilmos- 
nál bizonyítgatni teljesen feleslegesnek tartom, mert fenyesen kiállta a ttiz- 
próbát a legnehezebb viszonyok közt s ez irányban testtel és lélekkel a régi 
* Verhandlungen cl. k. k. geol. Reicksaustalt. Jahrgang 1875. pag. 13. 
** Dr. Szabó József. Az Etna utolsó kitörése alkalmával tett tapasztalataim. 
Természettudományi Közlöny. V. köt. 1873, 337. 1. Lásd különben a Pester Lloyd 
1873. április 8-ki számának tárczaczikkét is. 
( 248 ) 
