340 
BÖCKH JÁNOS : 
Mikó Imre gróf, egyik erdélyi jelesünk, Bőd Péter élete és munkáinak 
méltatásánál azt mondja, hogy «korunk két nagy igazság feltétlen és álta¬ 
lános elismerését sürgeti') : 
«Kiki annyit ér, a mennyi a jó és szép életében*.* 
Alkalmazzuk ezt minden elfogultság nélkül Zsigmondy Vilmos életére, 
ebben annyi jót és annyi szépet látunk, hogy bátran állíthatjuk, miként 
hazánk , nevezetesen pedig ennek geológiája és bányászata, benne egy drága 
kincsének elvesztését siratja, miért is áldott lesz az ö emléke, a meddig él 
magyar geológus, él magyar bányász széles e hazában. 
Jegyzet. Zsigmondy ViLMOs-tól a fentebbiben megemlített közleményein kívül 
jelentek meg még egyéb kisebb czikkek is, melyeket itt, a mennyire ezekről tudo¬ 
mással birok, a teljesség okáért szintén fel akarok említeni. így 1879-ben a dél¬ 
magyarországi földrengések alkalmából «Das Erdbeben von Moldovai czím alatt közölt 
egy rövidebb czikket, melyre dr. Scliafarzik F. a Földtani Közlöny X. évfolyamának 
57-ik lapján hivatkozik. Dr. Sckafarzik P. szivessége folytán közölhetem, hogy 
Zsigmondy Vilmos fentebbi közleménye a Pestet' Lloycl 1879-ik évi november 4-én 
kiadott 304. sz. mellékletében foglaltatik. 
1880- ban ugyancsak a Pester Lloycl május 29-ki 121. sz. esti lapjában, a szer¬ 
kesztőséghez intézett levélben, egy a promontori Dunaág szabályozását érintő és ezzel 
Zsigmondy Vilmost illetőleg téves tartalmú közleményt, mely a Pester Lloycl 1880. 
május 22-ki 5660. sz. közöltetett, igazít helyre Zsigmondy. 
1881- ben a Pester Lloycl márczius 20-án kelt 78. sz. mellékletében « Martin 
Kiáss über elén Promontorer Donau-Arm » czím alatt hoz Zsigmondy ViLM 0 S-tól egy 
közleményt, melyben Klass elhunyta alkalmából megismerteti ennek a promon¬ 
tori Dunaágban fennforgó viszonyokra, nevezetesen az ott létező szikláknak bizonyos 
mélységig való eltávolítására vonatkozó nézetét, melyet Klass M. sajátkezüleg ír, 
véleményben közölt Zsigmondy Vilmos kérésére az utóbbival. Az előadottakhoz pót¬ 
lólag sorozhatom, hogy: 
Zsigmondy V. jegyzeteiből látom, miként 1872. junius 24-én Varasd-Töp- 
liczen, jun. 28-án pedig a Keszthely melletti Hévvizen fordult meg s érdekes, hogy 
az e helyekre vonatkozólag tapasztalt rövid feljegyzéseit az ottani thermák vízmennyi¬ 
ségének szaporíthatását illető véleményével kiséri. 
1877. szeptember 12—14. közt Szegszárdon tartózkodván, az ottani, a 30-as 
években fúrt artézi kútra, a szomszédos kutak vizeire és a környék földtani viszo¬ 
nyaira nézve az e vidéken előállítható artézi kutak kérdésének további mérlegelése 
szempontjából tett megfigyeléseket. Az e megfigyelésekre vonatkozó jegyzetekre tehát 
SEintén felhívom a figyelmet. 
* Gr. Mikő Imre. Bőd Péter élete és munkái 2. 1. 
(-54) 
