ZSIGMONDY VILMOS. 
341 
FÜGGELÉK. 
1. sz. melléklet. 
Az « Ellenőr » 1882. évi január 22-én megjelent 39-ik számának tárcza- 
czikke. «' Fiume és Trieszt geológiai szempontból .» 
Az általános figyelem mind inkább Fiúméval foglalkozván, mely kivitelünk 
és egyáltalában külkereskedelmünk közvetítésében főszereplőül van hivatva, nem 
leend talán érdek nélküli, megvizsgálni egyrészt, vájjon geológiai szempontból 
indokolt-e az ott megkezdett nagyszabású kikötőépítés vagy sem, és másrészt: 
vájjon a természetadta geológiai viszonyok folytán a trieszti, vagy a fiumei kikötőt 
illeti-e meg az elsőbbség ? 
A trieszti öböl — Trieszt városát kiindulási pontul véve — északnyugati 
irányban 1772 kilométernyire s délnyugatra egészen Pizanoig, tehát 20 kilométer¬ 
nyire az úgynevezett «Flysch» által van szegélyezve. Csakis Isolánál mutatkozik a 
Flyschben egy 372 kilométernyire terjedő nummulitmész-szigetecske. 
Trieszttől Optschina felé lép fel a Flysch által fedett nummulitmész, mely 
krétamészre van települve. 
A Flysch agyagos palakövekből áll, mely számos homokkőpadokat tartalmaz. 
Főlejtje Triesztnél délnyugatnak van irányozva. 
Trieszt környékének imént rövideden jelzett geológiai viszonyaiból kikötő¬ 
jének két nagy baja könnyen kimagyarázható. Először vízhiánya, miután a partjait 
szegélyező Flysch vízhatlan természeténél fogva források képződésére nem alkal¬ 
mas, és a megette lévő nummulit- és kréta-mészre hulló meteorvizek ezek üregeibe 
beszivároghatván, belőlök csakis a tenger partján Duino és Monfalcone között 
juthatnak ismét napvilágra. Másodszor tengerfenekének páratlan iszapos volta, 
mely könnyen megérthető, ha tekintetbe veszszük, hogy a Flyschbe hulló meteorviz 
geológiai időszakok óta mossa annak agyagos rétegeit, és viszi a lemosott részeket 
finom iszapként a tengerbe. 
A fiumei tengeröböl partjai Novitól elkezdve Kallinán, Szt.-Elenán, Porto- 
Eé'n, Fiúmén, Voloscán, Lovránán, Moscheniczán és Manzinán keresztül min¬ 
denütt krétamészből állanak. Csakis Fiúméban a tengerészeti akadémia közelében 
étezik egy kis völgy, melyben a Trieszt partjait szegélyező Flysch igen csekély 
kiterjedésben mutatkozik. Ezen ponton kívül még igen vékony nummulitmész 
által két oldaláról szegélyezett szalagban fordul elő a Flysch éjszakkeletnek a 
Novitól Ivlaricon, Poderveynen keresztül Podgrajéig terjedő vonalon, — s úgy 
szintén Yeglia szigetén Castelmuschiótól Dobrigno felé. 
Ezen földtani viszonyoknak köszönheti Fiume, hogy ellentétesen Trieszttel, 
egyrészt tengeröblének feneke kevésbé lehet beiszapolva, másrészt pedig bő édesvíz¬ 
források állanak rendelkezésére. 
Habár az idáig mondottak az illető vidékről készült bármely geológiai tér- 
(355) 
