342 
BÖCKH JÁNOS : 
képből könnyen kiolvashatók, mindamellett a magyar kir. közlekedési miniszté¬ 
rium 1874-ben — meggyőződést kivánván szerezni, vájjon a Fiúméban szándékba 
vett nagyobb szabású kikötő-építésnél nem fordulhatnak-e elő oly bajok és sülye- 
dések, mmt az akkor munkában levő triesztieknél, a fiumei tengeröbölnek fúrás 
iitjáni sondirozását rendelte el. 
Az ezen munkálatokról szóló s a minisztériumhoz intézett jelentésben a 
következők foglaltatnak: 
«Az ide mellékelt fúrási jegyzékből, mely a keresztülfúrt rétegek sorozatát, 
azok vastagságát és iszapolási viszonyait magában foglalja, világosan kivehető, 
miszerint a fiumei kikötő talaja a lehető legjobbak közé tartozik, melynél a trieszti 
kikötőben észlelt sülyedésekhez hasonló bajok absolute elő nem adhatják magokat.» 
«Mig a trieszti kikötőben eszközölt talajfúratások ugyanis Bömches ottani 
építési főnök közlései szerint huszonkét méternyi fúrási mélységben még mindig 
oly finom iszapot eredményeztek, melynek iszapolása után alig megmérhető isza¬ 
polási maradék találtatott, addig a fiumei talaj legfelsőbb rétege, közvetlenül a víz 
alatt négy tized* százaléknyi iszapolási maradékot eredményezett, mely lassan¬ 
ként a második réteg elértéig 3 százaléknyira emelkedett.# 
«Az ezután következő rétegek, még pedig az első fúrásnál tervezett Zichy 
és a II. molo között 
a 32 métertől a 41-dik méterig 22—52 százaléknyi 
a 41 « a 45-dik « 3 « 
a 45 « a 45 - 8 « 25 « 
a 45 - 8 « a 46‘5, a hol a legszilárdabb kőzetben 
hagyatott el a fúrás, 18—25 százaléknyi iszapolási maradékot eredményezett.# 
«A 2-dik fúrás a leendő II. és III. molo között hasonnemű eredményt mutat 
fel, miután az iszapolási maradék : 
a 29'4 métertől a 40 méterig 26.6 százalék 
a 40 « a 43 « 2.5 « 
a 43 « a 44'7 « 11.6 « 
a 44’7 « a 45 « a hol a fúrás a legszilárdabb mész¬ 
kőben elhagyatott, 23.5 százalék.# 
«Ha már most tekintetbe vétetik, miszerint Triesztben a fentérintett 22 
méternyi fúrás alja még mindig a felsővel azonos finom iszapból áll, holott Fiúmén 
majdnem hasonló mélységben mészsziklák léteznek, melyek fölé 14—15 méter 
vastagságú, nagyobbrészt olynemű rétegek települnek, melyekre Budapesten négy- 
emeletes házak építtetnek, akkor a fentebbi állítás, miszerint a fiumei kikötő alja 
a legjobbak közé tartozván és a triesztivel semmi módon összehasonlítható nem lé¬ 
vén, a fiumei kikötőépítésnél a triesztiekhez hasonló sülyedések ahsolute elő nem for¬ 
dulhatnak, tökéletesen igazolt.# 
A fiumei kikötő-építéseknél beállott sülyedések tényleg majdnem semmi¬ 
seknek mondhatók, kivéve a diga végét, a hol ezelőtt két évvel az egész 40 méter 
magas töltés körülbelül 50 méternyi hosszban 18 méternyire leülepedett. Ez azon 
* Az «Ellenőr# közleményében négy százalék szerepel, de ez határozottan 
téves, mert Zsigmondy általam betekintett kézirata csak 04 százalékról szól. (Böckh J.) 
(256) 
