348 
BÖCKH JÁNOS : 
téli árvizek alkalmával, midőn a lecsapolási utczai csatornák elzáratnak, a nagy- 
mennyiségű vizeknek az elzárt zsilipekből való kiszivattyúztatása szerfeletti nehéz¬ 
ségekkel és költségekkel van egybekapcsolva, artézi kutaknak magán telkeken 
való furatása egyátaljában nem lenne megengedendő. 
Midőn végre ajánlatunkat újból a tisztelt közgyűlés felkarolására a legmele¬ 
gebben ajánlanék, felkérjük egyszersmind is, méltóztatnék a tervezett artézi kút 
kivitelére vonatkozó részletes tárgyalásokkal és intézkedések megtételével, nem 
különben a szükséges pénzösszeg előteremtése iránt egy külön bizottmányt meg¬ 
bízni. — Rottenbiller Lipót (s. k.) elnök. — Preuszner József (s. k.). — Fucks 
Rudolf (s. k.). — Kauser István (s. k.). — Szumrák Pál (s. k.) főmérnök. 
3. sz. melléklet. 
Az artézi kút furatására felügyelő bizottmánynak jelentése Budapest fővá¬ 
rosa tanácsához, a munka megindításától a jelentés napjáig történtekről. 
Tekintetes Tanács! 
A városligeti artézi kút fúrása már annyira előre haladott-, hogy a befejezést 
tekintettel az eddig is elért sikerre, rövid idő alatt várhatjuk. Szükséges tehát, 
hogy időhaladék nélkül megtétessenek azon előzetes intézkedések, melyek a kút 
furatása által nyert és még nyerendő víznek közhasznúvá és a fővárosra jövedel¬ 
mezővé tételére vezetnek. 
A munkálatokra felügyelő bizottmány nem tarthatja feladatának azt, hogy 
az említett irányban megbízás nélkül javaslatot tegyen, vagy tervet készítsen, de 
meg lévén győződve arról, hogy a mű keletkezési körülményeinek megismertetése 
a jövőben teendő intézkedések útjának egyengetésére szolgál, s kötelességének 
vélvén a mű keletkezésének és eddigi fejlődésének szakait előadni, helyén látja 
a tek. tanácsnak a következő történeti vázlatot bemutatni. 
A főváros balparti részén a te mészetes meleg forrásvíz-fürdők hiánya már 
e század első évi izedében báró Brudernt arra indította, hogy az akkori városi 
tanácstól a Rákos torkolatával szemben eső, most már elkotort úgynevezett fürdő¬ 
sziget bérletét kérje, mely szigeten kérelmező az ott levő forrásokból meleg fürdőt 
kivánt létesíteni. A bérlet megköttetett, azonban a fürdők építése elmaradt. 
Az 1861-ik évben Dr. Siklósy ugyancsak ezen sziget meleg-vizét kivánta a 
városba bevezetni, azonban a vele megindított tárgyalások is eredménytelenek 
maradtak. 
Csak midőn 1866-ban Zsigmondy Vilmos bányamérnök a földtani társu¬ 
latban tartott előadásában kimutatta, hogy a pestvárosi területen egy artézi kút 
fúrása sikerre vezetne, s ezen kijelentése alapján még ugyanazon évben az akkori 
városi tanácsnak azon ajánlatot tette, hogy engedtessék meg neki a Városliget 
valamelyik pontján egy artézi kút fúrása, — csak akkor kezdett tulajdonképen 
azon meggyőződés uralkodóvá lenni, hogy a Városligetnek vízzel való ellátását 
artézi kúttal legczélszerűbben lehetne elérni. 
Midőn 1867-ben Pest város alkotmányos hatósága megalakult, ez legelső 
teendőjének tekintette gondoskodni arról, hogy az előző években, különösen pedig 
1866-ban a kolera-járvány alatt annyiszor sürgetett városi vízvezeték életbelép¬ 
téi) 
