ZSIGMONDY VILMOS. 
349 
tetését előmozdítsa, — egyúttal azonban belátván azt, liogy a városnak és a magá¬ 
nosoknak mindennemű akár háztartási vagy tisztasági, akár ipari vagy fényűzési 
összes vízszükségletéről a vízvezeték maga elegendően és czélszerűen nem gon¬ 
doskodhat, az artézi kút furatásának eszméjét is felvette, s a vízvezeték létesítési 
előmunkálataira kiküldött bizottmányt arra is utasította, hogy egy artézi kút mi 
módon leendő fúrása iránt javaslatot tegyen. 
Ezen bizottmány jelentését 1867. míg. hóban bemutatván, ebben azt java¬ 
solta, hogy a Városligetben egy artézi kút ásassék, és pedig részint azon czélból, 
hogy a nyerendő vízzel a városligeti tó megtöltessék, részint pedig hogy a víz a 
növényzet és utak öntözésére, mindenek felett fürdői czélokra felhasználható 
legyen. A bizottmány kijelenté, hogy meggyőződése szerint a kút furatására fordí¬ 
tandó pénz rövid idő alatt meg fog téríttetni. Egyúttal a bizottmány tekintettel 
arra, hogy Zsigmondy Vilmos a Margitszigeten fúrt artézi kúttal megmutatta azt, 
hogy ily mű létesítésére minden tekintetben képes, azt javasolta, hogy ő szólít- 
tassék fel a mű végrehajtására. 
A közgyűlés ezen javaslatokat elfogadta, és a kút furatási költségeire a gyámi 
tartalék-alapból 50,000 frtot és Zsigmondy Vilmosnak a mű sikerülése esetén 
20,000 frt tiszteletdíjat szavazott meg, egyúttal pedig 1868. évi márczius hó 8-án 
7587. sz. a. utóbb nevezettel szerződést is kötött, melynek főbb pontjai a kö¬ 
vetkezők : 
a) Zsigmondy Vilmos az artézi kút furatási összes terveket készíti és a mun¬ 
kákat vezeti, a város mindenféle kiadásra összesen 50,000 frtot szavaz meg. 
b) Ha ezen összegen a kút furatása sikerül, akkor Zsigmondy Vilmos 
20,000 frt jutalomdíjat kap, ha az 50,000 frt a furatási költségeket nem fedezné, 
a 20,000 frt jutalomdíjból fog a többi költség fedeztetni. 
c) A fúr lyuk átmérője 12 hüvelyk, a 24 óránként kifolyó víz mennyisége 
50,000 akó, mely víznek a föld felszine felett 4 öl magasságra kell emelkedni. 
A kút-furatási munkák fehigyeletére 1868. márczius hó 4-én a közgyűlés 
külön bizottmányt küldött ki, Bottenbiller Lipót elnöklete alatt, melynek tagjai 
voltak Preuszner József, Sebastiany Frigyes, Dobos Ferencz, Nasztl Mór és Fuchs 
Gusztáv képviselők, Szumrák Pál az akkori főmérnök és Csendics Gyula tollnok 
mint bizottmányi jegyző. Ezen bizottmány, mely később annyiban szenvedett vál¬ 
tozást, hogy elnökévé Gamperl Alajos s legutóbb Kada Mihály alpolgármester, 
továbbá pótlólag tagjaivá Havas Ignácz, Haris Sándor és Déry Mihály, valamint 
jegyzőjévé Horváth Gyula és végre Kún Gyula neveztetett ki, működését még 
1868. márczius 6-án megkezdette s mai napig folytatja. 
A bizottmány a fúrandó kútnak helyét még 1S68. évi márczius havának első 
felében az akkori aradi utcza és a tó között, utóbbitól mintegy 30 öl távolságra 
kitűzvén, azonnal hozzálátott a munkához szükséges kellékek beszerzéséhez, neve¬ 
zetesen gondoskodott a fúrtorony felállításáról, fúró eszközök és csövek beszerzé¬ 
séről ; megrendelte a gőzgépet, de addig is, míg utóbbi elkészülhetett volna, a fúrás 
már 1868. évi november hó 15-én 18" + 6'" átmérőben, kézi munkával megkez¬ 
detett, mely alkalommal az I. sz. cső, a veres fenyőből készült iránycső, 9° 0' 8" 
mélységre lesülyesztetett. 
A következő 1869-ik évben júliusig még mindig csak kézimunkával lehetett 
haladni, ily módon lett ápril hóban a II. számú bélelet-cso 16" 5"' belső átmé- 
( 263 ) 
