354 
BŐCKH JÁNOS 
síteni, s részben átépíteni, hogy az a munka folytatásánál biztosan használható 
legyen. 
Hasonlóan a gőzgép és alkatrészeire 2. szám alatt felvett 8000 frtot a tény¬ 
leges kiadás 1635 frt 44 krral haladja meg, mely többletet az okozta, hogy a gépet 
a fokozódó szükséghez képest, tetemesen át kellett alakítani. 
A «rudazat»,«eszközök», ((javításoknál)) a többlet-kiadás csak 12,543 frt24kr, 
holott a munkára fordított idő és a mélység arányához képest ezen többletnek 
legalább is kétszeresnek kellene lenni, mi azonban az által kerültetett el, hogy a 
javításokra és kisebb eszközök készítésére már 1872-ben műhely lett felállítva, és 
hogy 1873-ban a régi rudak a műhelyben csekély költséggel átalakíttatván, mind¬ 
végig használhatókká lettek. 
A csövezésre az eredetileg számításba vett 6240 frt helyett 54,890 frt 86 kr 
adatott ki, ez az átfúrt rétegek miatt volt szükséges, mert a fúrlyuk falai mind¬ 
untalan omlottak, s így eredményt csak az által lehetett biztosítani, ha a fúrással 
egyidejűleg a csövezés is folytattatott. 
A többi tételek részletes összehasonlítása azért nem szükséges, mert azok 
személyi és apróbb szükségleti költségek természetével bírván, igen természetesen 
annyival nagyobbak az előirányzatnál, a mennyivel hosszabb ideig tartott a munka, 
a számításba vett időnél; csak azt említjük még meg, hogy a kút fúrására 
1868/9-től 1877 végéig megszavaztatott összesen 211,600 frt s 1877. év végéig 
kiadatott 208,658 frt 50 kr s e szerint a folyó évre, a melyre külön költség már 
nem adatott, még rendelkezésre áll 2941 frt 50 kr. 
Az artézi kúthoz szükségelt munkákról számot adván, helyén levőnek tartjuk, 
hogy felemlítsük azon iparosokat is, kik a szükséges szállításokat eszközölték, 
és pedig: 
a fúrházat építette Gregersen Guilbrandt, 
a gőzgépet és tartozékait szállította az első magyar gépgyár, 
a rudazatot, és a fúrószereket eleintén Bablicsko gépgyáros, később Láng és 
Rock gépgyárai, 
a bélelő vascsöveket eleintén Schenk és Tatzel mersendorfi gyára, később a 
Kachelmann-féle vichnyei gyár és 
a fabélelő csöveket Strokoő’er István. 
Feladatunk az volt, hogy az artézi kút keletkezéséről történeti vázlatot 
adjunk, belefoglalva ebbe a pénzügyi eredményeket is. A műnek szigorúan tudo¬ 
mányos ismertetése a tervező feladata, ki ennek külön értekezésben meg fog 
felelni. 
Részünkről csak azt javasoljuk egyelőre, hogy a kút vizének mielőbbi érté- 
kesíthetése végett, küldessék ki egy szakértőkből álló külön bizottmány, melynek 
feladata lesz, az értékesítés módja vagy módjai felől beható részletes munkálatot 
készíteni. 
Midőn jelentésünket befejezzük, kötelességünknek ismerjük megemlékezni 
azokról, kik eme nagyszerű mű létesítésében éveken át a legnagyobb elismerésre 
méltó buzgalommal fái'adoztak, s a többször felmerült akadályoktól es bajoktól 
meg nem ijedve, szellemi tehetségük és anyagi munkájuk megfeszítésével, mindig 
csak arra törekedtek, hogy a kitűzött czél eléressék. 
A mű tervezője és fő intézője mellett Dávid 4 ilmos kirendelt felügyelő 
(- 68 ) 
