384 
ÍRAXLER LÁSZLÓ : 
és vasas, Hunfalvy «égvényes savanyú víznek» tartja, Hardtl pedig — 
bizonyára mert Podhering mellett timsógyár volt, a hol hajdan a Muzsaly- 
ból hozott timkövet dolgozták fel — gyanakszik ezen vízre, hogy nem-e 
timsótartalmú savanyúvíz?! Chemiai alkatáról egyedül Túróczy mond valót, 
«nec acidus, et purus praeterea ac illimes», hogy ha t. i. van benne víz; az 
legtöbbször azonban ki van száradva. A másik forrást Lehoczky említi elő¬ 
ször, szerinte ez vasas lenne (Kaszás-forrás, Bálint-forrás). A harmadikat 
(szentiniczi két forrás), a melyet levéltári adatok után * szintén ezen szerző 
említ, biztosan nem tudtam feltalálni. Létezik ugyan a Kamen hegy alatt, 
ennek keleti oldalán két közvetlen egymás fölött fakadó forrás, a melyeket 
gyógyczélokra használnak, de «szentiniczi forrás»-nak nem hallottam ezeket 
nevezni; a kettő közül csak a felsőt vizsgáltam meg chemiailag, mert ezt 
inkább használják. 
14. Puszta- Kérepecz. Tognio szerint némely régibb irók itt ásvány¬ 
vizet emlegetnek. Crantz ugyan felsorolja a (fons) Koropetzensis-t, de ez 
bizonyára a Felsö-Schönborn (más néven Felső-Kerepecz) melletti, vagy 
pedig az izsnyétei lesz, a mely közel esik Puszta Kerepeczliez. 
15. Rákos. Linzbauer hozza fel az itteni ásványvizet. A temető mel¬ 
letti árok partján van egy kutféle üreg, a melynek vizét kuruzslásra hasz¬ 
nálják, de a midőn ezt felkerestem (1888. jun. 9.), egészen kiapadva talál¬ 
tam. Kitaibel aqua rákosiensis-e nem egyéb mint a ruszkóczi forrás. 
16. Ruszkócz. ((Munkácstól nem messzire, több erekből fakad egy víz, 
a mely vasrozsdát rak le, szaga olyan, mint a vassók gyönge oldatáé, íze is 
hasonló. Van benne szabad szénsav, szénsavas és sósavas szikéleg, csekély 
mennyiségű és szénsavas vasélecs.» Ezeket mondja Kitaibel (TooNio-nál), 
a melyekhez még hozzáteszi: <(Pnecipitatum acidi carbonici totius e vol. gr. 
18 - 700 = 13^ gr.» Fel kell tenni, hogy azon forrásból fakadt ezen Kitaibel 
megvizsgálta víz, a mely a Nyomás patak balpartján volt, de már sok év óta 
be van temetve, mert a jelenleg gyógyczélokra használt jobbparti kút vize 
nem felel meg Kitaibel elemzésének, több ilyféle forrás pedig nincsen 
Ruszkóczon. 
17. Szent-Miklós. «A Holiczi vagy Holicski erdőben levő forrás, a 
mely Hadzsegükának, vagy Szjata kerniczának neveztetik, úgy látszik vasat 
foglal magában.w (Tognio). Lehoczky szintén vasasnak, és az iványiihoz 
hasonlónak véli. 
18. Závidfalva. Itt a szerzők hol konyhasós, hol savanyúvizet emle¬ 
getnek. Én egyetlen forrást láttam itt, ez nem ásványvíz, a többiek közt 
* A munkácsi uradalmi levéltárban őrzött liatárj árási okmányokban, gazda¬ 
tiszti jelentésekben a beregmegyei ásványvizekre nézve igen sok érdekes adat, régi 
elemzés foglaltatik; kétségkívül kivánatos lenne, hogy ezek egész teijedelmükben 
közzé tétessenek. 
(284) 
